143 
" til Celler eller deslige, maa Varme frigjåres, En saadan Nydannelse 
og dermed forbunden Væxt findes nu rigtignok intet Sted omtalt af 
andre Botanikere; men at den finder Sted hos Philodendron Lundii, 
er paavist i det foregaaende; "Kolben, der oprindelig har' samme 
Længde eller endog er lidt mindre end Hylsteret, bliver i Låbet 
af 34 Timer Y2—4 Tomme længere; de oprindelig tæt sammen- 
lrængte Staminodier fjernes fra hverandre, og. Anthererne lige= 
ledes, men ubetydeligt. Da Cellevævet i disse Dele af Kolben 
ganske bærer Præget af Nydannelse, idet Cellerne næsten ere 
kuglerunde, slutte låst sammen og ere tyndvæggede, slutter jeg 
heraf, at den omtalte Væxt beroer paa en Nydannelse af Celler 
især i Staminodiepartiets Axe; hermed staaer da ogsaa det Fak- 
tlum i god Forbindelse, at Varmen netop er stårst der. 
Det er imidlertid mærkeligt, at Faa af de Mænd, som. have 
”anstillet saa interessante. Undersøgelser over denne Gjenstand, 
ere komne længere end til den Slutning: Det er en Forbrænding 
af Kulstof. Det næste Spårgsmaal er dette: Hvilket af de 
mange Kulstofhydrater, som forekomme i Planterne, er det da, 
der forbrændes? Rimeligvis Stivelse. Dette udtales bestemt 
af Sachs (i Hofmeisters »Handbuch der physiologischen 
Botanike p. 293) om Arum maculatum, hvis Kolbe får Blom- 
Sstringen skal være fuld af Stivelse, der forsvinder under denne. 
Med Hensyn til Philodendron Lundii tår jeg ikke udtale Andet 
end, at der endnu under Blomstringen findes ikke ubetydelige 
Mængder af Stivelse, men om der var mere får og findes mindre 
efter den, kan jeg ikke sige. Det forekommer mig håjst sand- 
Synligt, at Varmen her;.hår en dobbelt Kilde, nemlig baade 
Stivelsens iltning og Omdannelse og nye Cellers Dannelse. 
I de saaledes hos nogle Planters Blomster iagttagne Varme- 
udviklingsphænomener kan jeg ikke se enestaaende Forhold; naar 
Man betænker, ati de Tilfælde, hvor Varmeudvikling er iagttaget hos 
Planter, disse altid- havde enten store Blomster, navnlig med mange 
Stivdragere (f. Ex. Victoria), eller tæt sammentrængte, kjådfulde 
Blomsterstande (Aroideerne), saa bliver det i Virkeligheden sandsyn- 
10 
