IN 
forladt Keilhaus mere theoretiserende Methode og skaffet sig et 
(i el 
fast Udgangspunkt for Undersøgelserne ved a ge sammen 
hængende Profiler over hele den omhandlede Deel af Norge. Støt- 
tende sig til disse er det l s ham a nne drage en 
bestemt Grændse mellem de ældste forsteningsfrie Lagdannelser 
| og de gjennembrydende krystallinske, men ikke I agdeelte Masser, 
' eller mellem HS ng Der Lag» (de krystallinske - SNERRE E 
' «Eruptiverne», som de kaldes paa Kortet: Endvidere har K 
Profilerne kunnet paavise, at Silurformationens mi, ae 
Leiringsforhold nærmest skyldes de plutoniske Massers Frembryden 
ne ere ble stær menpressede og folded 
Han fastholder saaledes Opfattelsen af Granitens plutoniske Cha- 
rakteer imod den schof forfægtede Ansku 8 
se Undersøgelser i Naturen støttet Indlæg angaaende dette meget 
tvistede Spørgsmaal. 
Den 24de Fer og - 13de le gav Hr. Forst- og Landbrugskandidat P. sf 
Miiller en Oversigt over Resultatet af sine Studier over de da 
Cladocerers Bygning, Forplantning og Udvikling. (Da Ar. ne 
Arbeide senere er trykt i «Naturhistorisk Tidsskrift», henvises 
dertil). 
Den 8de November ME Hr. O. 4: I. Mørch en Oversigt over de af Professor 
- Krøyer n Tid påå Spitsbergen indsamlede 
(noget over Fram Arter) og nen dertil en Beretning 
om de ved Hr. Sysselmand H. Millers og Andres nye Indsam- 
linger af set ke Bløddyr åkvelikelne sie til Faunula 
Molluscorum Insularum Færøensium (S. 228). 
Den 2de "arne fremlagde "Hr. Museassistent Hof nogle ham af Dr. 
eyn meddelte M tie emærkninger mod Hr. Hoffs Artikel i «Viden- 
skabelige Meddelelser» for 1867 
D yn siger i sin Skrivatig, dat. Re SAR 1868, 
(.= 
Juli 29: 
sAbålek tiet und NPD habe ich Forchhammers Irthum 
zahireich genug gemachten hare ingen, sondern als eine 
nothwendige Folge davon dargestellt, ak er die kedrlkk grossen 
Entblåssungen des Terrains nicht gesehen.» .... «Ich habe viel- 
leicht nicht stark genug betont, dass durch die vereinten Be- 
mihungen von Schlichting, Fack und mir 0 derte 
- Ton Jurabløcken aus den verschiedenen Theilen der Herzogthimer 
bekannt sind, die auf eine grosse anne in der Entwi- 
i s I 
und die dichten versielnerangslrei en Kalksteine mit grossmuseche- 
al 
nen 
FR 
