19 
lige, hos Lepidosteus, Amia, Salmo, Esox, Cyprinus og overhove- 
det vel hos de fleste Beenfiske; og den ufuldkomne%) hos 
R Polypterus og overhovedet vel hos de fleste Fiske, hvor de upar- 
E. . rede Finner ikke ere adskilte. (Jeg kan ganske tiltræde denne 
Inddeling , men vil dog minde om, at det ikke er muligt at 
… trække skarpe Grændser, hverken mellem, ,Stårhalen'"f og,,Vifte- 
halen eller mellem hin og »Aalehalen''; en ubetydelig Båining 
” opad er nok til at forandre den protocerke (diphyocerke) Haleform 
. til den heterocerke%%%), K. anerkjender ogsaa, at der er en vis 
Parallelisme, mellem disse Halens forskjellige Former og ,,Vifte- 
halensf" Udviklingshistorie, saaledes at det laveste Trin repræ- 
senteres af Rundmundenes [permanente Notochord og] spidse 
Haley det næste ud den fuldstændigt skæve Hale — hvorunder 
"ye 
ihrer. untern Seite Flossenstrabteniriger) besitzen. Solche Schwånze 
ergeben sich auch åusserlich als heterocerk, -indem der beschuppte 
Theil des Leibes sammt År fre kring am obern Rande der Flosse 
bis zu deren Spitze hinlåuft.». (K.). 
| «Eine mehr weniger s ymmetrische Sckwanzflosse mit einer sehr aus- 
d der 
meisten wo nicht alle Teleostier mit gut Frnnebene zweilappigen 
Sehwanzflossen.»” (K.). ; 
”) «Eine symmetrische Schwanzflosse und'eine nur wenig ausgeprågte innere 
Heterocercie, sodass die Wirbelsåule fast gerade auslåuft und nahezu di 
j r 
ap 
denen, bei welchen Ricken- "und Afterflosse am Schwanze in einander 
ubergehen.» 
oa Man kunde imnkel paa at MANG Forskjellen saaledes, at den hetero- 
cerke Hale skulde mangle alle Finnestraaler foroven, hvorimod dei den 
protocerke skulde være tilstede baade oven- og nedenfor Haleryg > 
om end ikke lige stærkt udviklede begg! der. Men denne Forskjel 
>» vil kun h KS h åvre Straaler ere fortrængte af «Fulcra 
skæl»; hvor disse falde bort hos en heterocerk Ganoid, komme Straa- 
lerne frem, og det er da (som f. Ex. hos Dipterinerpe) ofte næsten 
umuligt at sige, om denne eller hin Fisk er heterocerk eller protocerk, 
og Forskjellen er i al Fald meget uvæsentlig. 
