56 
eller Arm (dannet af de saakaldte Mellemhaands- og Mellemfods- 
knogler samt "af de forlængede Haandrodsbeen), omkring hvis 
ydre Deel Finnestraalerne og den. disse forbindende Hud danne 
ligesom en Bræmme; og endelig 5) at Gjællehuden under Struben 
ståttes af to brede" Strubeplader, hvorimod alle ” egentlige 
Gjællehudstraaler mangle. Disse Chårakterer have Polypterinerne 
fælles med de fossile Former, som kunne sammenfattes under 
Benævnelsen Dipterinerne, samt - med den lille Gruppe, der 
repræsenteres af Slægten Phaneropleuron; og med Undtagelse af 
Nr:3 (Bugfinnernes Stilling saa langt tilbage) gjenfindes de lige- 
Jedes hos Coelacanthern e, hvilke samtlige Former Huxley saa. , 
heldigt har sammenfattet under den ovenfor anfårte Benævnelse. 
De uddåde Former, som slutte sig nærmest- til Nutidens 
Polypteriner, ere de ligeledes rudeskællede Rhombodipteriner, 
der tilbåre .den devoniske Formation og Kulformationen, især . 
dog den fårstnævnte.” Det var Fiske med en langstrakt Legems- 
form, med tykke, emaillerede (glatte eller skulpterede) Hoved- 
skalsknogler og Rudeskæl, med io Strubeplader7) istedenfor 
Gjællehudstraaler, med to temmelig langt tilbage siddende Ryg- 
finner, een Gatfinne og Halen 'låbende ud i en Spids samt ud- 
styret med en rudeformig Halefinne, der enten var symmetrisk eller 
udviklet lidt mere nedentil end oventil og enten strakt lige ud 
eller kun i ringe Grad båiet opad — allsaa reen dipbyocerk eller 
i al Fald mere diphyocerk end heterocerk. De havde. fremdeles 
lalleagtige Bryst- og Bugfinner, dannede af en skællet Arm 
(Brystfinnens er allid længere end Bugfinnens), indfattet af 
den straalede Finnebræmme. At ogsaa Rygfinnerne og Gat- 
finnen havde hver sin fremspringende skællede Basaldeel, er 
sikkert for nogle Formers Vedkommende, sandsynligt for de 
andres, som overhovedet -for alle Dipteriner. Endelig sad lige- 
om hos Polypterus ”Bugfinnerne forholdsvis langt tilbage, Giet 
Eee eee 
1) Langs med disse Strubepladers ydre Rand. laa der desuden ofte en 
Række smaa Bi-Strubeplader; undertiden ogsaa en lille uparret midt 
imellem begge de store. . SR 
