62 
nerne, ere: 1) Skællene, der vare store, runde, taglagte, temmelig 
tynde, meri emaillerede og skulpterede"); 2) den dobbelte Ryg= ; 
finne, der, ligesom Gatfinnen, havde en fremspringende. skællet 
Basaldeel; 3) at Bug- og Brystfinnerne ligesom hos Polypterus 
dannedes af en kort, skællet Arm eller Skaft og en dettes yderste 
Deel omgivende Finnebræmme; 4) Tilstedeværelsen af to store " 
Strubeplader med samtidig Mangel af de åvrige ægte Gjællehud-. 
straaler, — I Henseende til Finnernes Plads er der dog den 
Afvigelse, at forste Rygfinne er rykket længere frem , undertiden 
endog til tæt bagved Hovedet, og Bugfinnerne paa lignende 
Maade flyttede hen midt under Bugen ligesom hos de fleste ab- 
dominale Beenfiske og Ganoiderne af de to fårste Rækker. — 
å Et Forbold, hvorved Coelacantherne -derimod staae aldeles ene 
mellem samtlige levende og uddøde Fiske, er Halefinnenå 
ejendommelige Tredeling. Bagved de allerede omtalte uparrede 
Finner (begge Rygfinnerne og Gatfinnen) findes der nemlig 
endnu et stort Finneparti, som man ikke vilde tage i Betænkning 
at betegne som Halefinnen, hvis der Ske herved var to mærke- 
lige Omstændigheder, for, det fårste, at denne (uægte) Halefinnes 
Straaler ikke som ellers stode i umiddelbar Forbindelse med 
Hvirveltornene, men .der var mellem disse og hine indskudt en 
Række af Straalebærere ligesom ellers i Rygfinnen og Gatfinnen; 
og for det andet, at Rygstrængen fortsatte sig tversigjennem denne" 
") Macropoma - Skællenes ejendommelige tætte Besætning med Dentin- 
torne, ligesom hos Nutidens Pandse rmaller, er bekjendt af wirer 
Srtrte hos OoekkRet thus; man tår dog vel neppe. rene: at t ogsaa denne 
ydre Beklædning med Dentinpartikler vil vise sig at være temmelig ud- 
bredt over hele Familien. De ophåiede Linier og kiler fa den blottede 
Deel af Skællene hos Holo olophagus og Coelacanthus (samt paa Hoved- 
skaJsknoglern ne hos denne sidste) have formodentlig samme Bygning 
som Dentinknuderne hos acropoma og kunne vel betragtes som dannede | 
ved en Sammenflydning af disse) 
