To Aarsskud af bror Jar d 
tegnede eng Naturen i '/s a 
Daturl. Storr. Af de Aivånien 
Grene i in af Aarsskuddet fra 
1860 (a5) er kun den nederste Del 
et. rsskuddet fra 1861 
(be) ere vergerenene lg kun til- 
Stede foroven, paa den n 
omkring Endeknoppen 
103 
bladstandenes Stilling er nåie 
knyttet til denne eiendommelige 
Fordeling af de vegetative Grene. 
Ståvbladstandene opstaa nemlig 
ligesom Dverggrenene af meget 
smaa Knopper, der udvikles 
samme Åar, som de komme frem, 
og indtage hele den midterste 
Del af Aarsskuddet, medens 
Køoglerne altid dannes i meget 
store Knopper, der indtage 
samme Plads som de, hvoraf 
de lange Grene skyde ud, og 
ligeledes overvintre, saa at den 
ligger 
Vinteren i Knoppen og fårst 
unge Kogle skjult om 
viser sig det fålgende Foraar. 
Der ér saaledes ingen Tvivl om, 
at medens = Ståvbladstandene 
fremgaa ved Omdannelse af 
svare Koglerne 
Det er 
naar 
Dverggrenene, 
til de egentlige Grene. 
selvfølgelig ikke rigtigt, 
Sachs angiver, at baade Kog- 
lerne og Ståvbladstandene op- 
staa i Dverggrenenes Sted, og 
naar han kun finder en Forskjel 
i deres relative Antal. Medens 
saaledes baade hos Ædelgranen 
og navnlig hos Fyrren den for- 
skjellige Stilling af de to Slags 
Kjånsorganer har sit Tilsvarende 
i de vegetative Grene, vil man 
derimod finde, at hos Rådgra- 
