111 
tanikere antage; fremdeles at hvert Æg hos Taxineerne og Cu- 
pressineerne repræsenterer en Blomst, og at disse Blomster hos 
sidstnævnte Familie sidde i Hjørnet af Dækblade, med hvilke de- 
ofte voxe sammen. Hvad Abietineernes Blomster angaaer, be- 
finde vi os ogsaa forsaavidt i Overensstemmelse, at: han be- 
tragter Koglen som. en Blomsterstand og de yderste Blade paa 
Kogleaxen som Dækblade. Det er saaledes egentlig » kun med 
Hensyn til de Skæl, paa hvis indvendige Side Fråene sidde, at 
vi have forskjellige Meninger, idet jeg har forsvaret den gængse 
Opfattelse af disse Skæl som Frugtblade, medens Eichler såger at 
gjore gjeldende, at Koglen er en sammensat Blomsterstand; det 
saakaldte Kogleskæl, mener ban, repræsenterer to sammenvoxne 
Dækskæl paa et secundært Skud, og i Hjårnet af hvert Dækskæl 
dannes en Blomst (et Æg). Ifålge denne Tydning skulde de to 
paa Kogleskællet fæstede Frå oprindelig udgaa fra sammes Hjårne 
som Knopper, der paa et meget tidligt Stadium -forskydes og 
saaledes komme til at sidde paa de indbyrdes sammenvoxne Dæk- 
skæl, som danne Kogleskællet. 
Fig. 10. 
Længdesnit gjennem Dækskællet 
(d) og Frugtskællet (c) af en ung a (c), seet forfra, og bagved 
af Knoppen frembrydende Kogle af Dækskællet (d). De fårste Anlæg 
Ædelgranen. a Kogleaxen. e første til Æggene sees her at sidde paa 
Spor til Ægget påa Frugtbladet Køgleskællet (efter Baillon). 
(efter Sachs). 
Hvis det virkelig forholdt sig, som Eichler angiver, vilde 
der herved komme til at herske langt større Ensformighed i" 
