SERENE RE 3 KU SERER 
ERE KR 
119 
kan denne Adskillelse frembyde Vanskeligheder. Exempler her- 
paa ville blive anfårte i det Følgende. 
Efter disse Bemærkninger om Håibladene i Alminde- 
lighed skulle vi gaa noget nærmere ind paa en Undersågelse af 
deres morfologiske Forhold og begynde med Dækbladene. 
Dækbladene tilhåre sædvanlig egne Skud eller Axer, der 
danne Overgang mellem de vegetative Skud og Blomsterne. Det 
er disse Axer, som danne Blomsterstandene, forud for hvilke 
der gaaer en eller flere Generationer af vegetative Skud, saaledes 
t. Ex. hos Veronica Chamædrys, Trifolium montanum, Convallaria 
majalis, Robinia Pseudacacia 0.1., hvor disse Axer og altsaa og- 
saa Dækbladene kun ere tilstede i fårste Orden; men i de sammen- 
satte Blomsterstande have vi Dækblade af fårste, anden, tredie Or- 
den 0. s. v., t. Ex. hos Sorbus Aucuparia, Viburnum Lantana, Hoteia, 
japonica 0.1. "Der er imidlertid ogsaa mange Planter, hos hvilke 
alle tre vegetative Bladformationer. ere tilstede påa samme Axe, 
nederst Nedreblade, dernæst Låvblade og åverst Dækblade. Dette 
finder saaledes Sted hos Ribes sangvineum og mange andre Ribs- 
arter, hos Sirenen, Hvidtoørnen, Rosen (Fig. 412) 0. m. fl. 
Sjeldnere er der paa samme Axe forneden Nedreblade, men for 
Resten Dækblade, saa at Låvbladene mangle, saaledes hos Po- 
pulus, Ulmus og Cornus mascula. 
Hvad Dækbladenes Stårrelse, Form og Gvyrige Bes kaf- 
fenhed angaaer, stemme de væsentlig overens med Nedrebladene: 
De ere ligesom disse meget mindre end Låvbladene, skæl- eller 
skedeformede og uden Sondring af. Stilk og Plade, Ribberne. ere 
kun lidt udviklede, og ofte er Dækbladet kun gjennemskudt ag 
een: eller faa parallele Karstrænge, eller disse kunne endog 
ganske mangle. Dækbladene ere sædvanlig tynde, hindeagtige. og 
tårre, og den grånne Farve erstattes mere eller mindre fuldstæn- 
dig af andre Farver, eller de ere ganske farvelåse. Nedre= 
bladene og Dækbladene udtrykke væsentlig det samme lavere 
Udviklingstrin af Bladet, og den store Overensstemmelse mellem 
begge disse Bladformationer er især idinefaldende hos de Familier, 
