Bryonia dioica. 1 fårste Anlæg til et Blad (f) og en Bed dsb 2—4 
senere Udviklingstrin af de samme De 
dannes paa: den Maade, at der i Hjørnet af det andet eller 
tredie Blad nedenfor Væxtspidsen opstaaer et nyt og selvstæn- 
digt Væxtpunkt, fremkomme de her ved en Klåvning af den 
oprindelige Væxtspidse (Fig. 43, ::2—3 v), og denne Klåvning 
gjentager sig (4). 
Hos andre Planter gaaer Afvigelsen i den modsatte Retning, 
idet Dækbladene blive stårre end sædvanlig. De ere saaledes 
hos en capsk Com Positee (Helichrysum proliferum, Simson bot. 
Måg. ti: 2365) større: end Låvbladene. Hos en centralameri- 
kanskRubiacee, Warcsewiczia pulchella Kl. (Orsted: ”Amérique 
centrale t. 12) ere Dækbladene 5 Tommer lange og mod Sæd- 
vane langstilkede, men afvige dog væsentlig fra Låvbladene 
ved deres blodråde Farve samt ved deres Form og Stårrelse, 
Med Hensyn tilden relativeStårrelse af Dækbladene 
af de forskjellige Ordener gjelder det som almindelig Regel, 
"at Dækbladene ved de første Forgreninger ere de stårste, og at de 
gradvis aftage ved de følgende Forgreninger, saa at de, der sidde 
ved Blomsterne, ere de mindste (Fig. 38). Hos Aroideerne er 
der en mærkelig brat Overgang fra det overordentlig store Hylster 
ved Grunden af Blomsterstanden til den fuldstændige Mangel påa 
Dækblade ved Blomsterne. Hos Græsserne derimod gjår der sig 
det omvendte FORRENE gjeldende. Paa Hovedaxen give Dækbladene 
