147 
Det gjelder fremdeles som almindelig Regel, at Nedreblad- å 
delen baade i Stilling, Form og Bygning er meget forskjellig fra 
Ovrebladdelen. Disse to Bladdele ere dog undertiden aldeles 
"jævnbyrdige, og herved fremkommer tilsyneladende krandsstillede 
Blade. Et saadant Forhold gjor sig gjeldende hos en egen lille 
Afdeling af Slægten Alchemilla, som indbefatter Arter, der alle 
have hjemme i den tropiske Del af Amerika og her voxe i de 
håiere Bjergregioner%). Hos den i Venezuela i en Håide af 
11,000 Fod forekommende Alchemilla galioides sidder der saaledes 
i Spidsen af hvert Stængelstykke tolv liniedannede, ligestore, fra 
en fælles hindeagtig Skede- udgaaende Bladflige (Fig. 29, 4). Af 
disse tilbåre imidlertid kun de sex midterste Ovrebladdelen (4 p), 
medens tre paa hver Side ere Axelblade (4 a, a). At denne Tyd- 
ning er den rette, derom overbevises man ved at se "hen til 
Nedrebladene ved Grunden af Stængelen og til de Blade, som 
danne Overgang mellem disse og Låvbladene. Nedrebladene be- 
" staa som hos Rosaceerne i Almindelighed af en Axelbladskede 
(1a, a) og en lille rudimentær Plade (1). I Skeden sees 
tre Karstrænge, af hvilke den midterste sender Grene til Pladen i 
og de to sidestillede til de totandede Axelblade. Ved disse 
Karstrænges regelmæssige Låb er man istand til at paavise, 
hvilke Dele der i de paafålgende Blade svare til Pladen og hvilke 
til Axelbladene. Paa det andet Blad ere Plade og Axelblade 
mere sammenvoxne og danne i Forening en nitandet Skede, 
i hvilken de til Pladen hørende fem midterste Tænder hæve sig 
noget mere iveiret (2 p). Paa det tredie Blad fra neden have 
Tænderne begyndt at antage Karakteren af Flige; de ere nu 
meget større, mere mårkegrånne og næsten alle ens. Fra dette 
Blad føre flere mellemliggende Blade gradvis til det fuldkomne 
Livblad (4), i hvilket det nu er let ved Karstrængenes Låb at 
Paavise, hvilke af de ensdannede Flige der håre til Pladen og 
hvilke til Axelbladene. At det er et lignende Forhold, der gjår 
sig gjeldende hos Stellatæ, behåver her neppe at bemærkes. 
FIRE ammer, 
") Botanische Zeitung. 1849. S. 209. 
10 
