El 
så 
i 
å 
É 
Få 
ES on BB HV SE) Me SE IRS EEES Sae ERR 
EEN ER ES ERE NE ere TET eg SR ØM JT SAT SI DRS 
1514 
Bladskederne sidde saaledes hos Encephalartos-Arterne meget. tæt 
sammenpakkede og danne en tæt Beklædning (Fig. 32), som her 
erstatter Barken og tjener til Beskyttelse mod … den brændende 
og udtårrende Solvarme paa Capstatens Håisletter.. Ligesom. i 
Barken de efterhaanden bortdående ydre Dele: ved et: Korklag 
sondres fra de indre, som endnu ere i Livsvirksomhed, saaledes 
finder det samme ogsaa her Sted med disse Skeder (a). 
Ovrebladstadiet. Paa det foregaaende Udviklingstrin er 
Nedrebladdelen i. sin Væxt ilet langt. forud for Ovrebladdelen 
(Fig..15, 16, 18, 20, 23, 26), medens denne kun er bleven 
anlagt i sine Hovedtræk. - Det sidste Trin i Bladets Udvikling 
indledes ved et Opsving i Ovrebladdelens Væxt, og denne Bladdel 
frembyder snart ved sin stårre Fuldkommenhed baade i Form og 
Bygning en væsentlig Modsætning til Nedrebladdelen, som kun 
har hævet sig lidt over Anlægstrinet. Her indtræder sædvanlig 
en Sondring i en mere stængelagtig Del, Stilken, og Pladen; 
Ovrebladdelen udmærker sig desuden ved et stærkt udviklet og paa 
mange Maader vexlende Ribbenet og ved at klåve sig i flere 
mere: eller: mindre selvstændige Partier (Flige eller Smaablade), 
ikke alene af forste, men ogsaa ofte af anden og tredie Ørden. 
Ligeledes forekommer der langt mere complicerede Forhold i 
Udviklingen af denne Bladdel:  Efterat der er skeet en Son- 
dring i en Nedre- og en Ovrebladdel, voxer denne videre ved 
et endestillet Væxtpunkt,… De væsentligste Forskjelligheder i 
Ovrebladets Karakter bero paa, om dette primære Væxtpunkt 
vedbliver at være i Virksomhed under hele Bladets Udvikling, 
eller om det aflåses af secundære og tertiære Væxtpunkter. Naar 
det Fårste finder Sted, dannes et stængelagtigt udviklet Blad. 
Dette Forhold i Udviklingen har sit. reneste Udtryk i Bregne- 
bladet, baade det enkelte og det sammensatte, 9: det har gjen- 
nemgaaende basifugal Spidsevæxt.  Stilken anlægges 
fårst og. dernæst den nederste Del af Bladpladen eller de ne- 
derste Smaablade og senere efterhaanden- de håiere stillede Dele. 
len ganske paafaldende Grad stængelagtig er Bladets" Væxt hos 
