SAS FÅ NIGER SN sk AF TAS 
es FA SEE SNE ENE RE SNE SE GS SD SEER NE SYS SR Ras 
ag 155 
Bladene derimod secundære Dannelser. Der findes derfor vel Stængler uden 
Blade, men ikke Blade, uden at de udgaa fra en Stængel. Bladene anlægges 
altid ved Væxtspidsens Grund og ere derfor altid sidestillede; Stænglerne 
derimod kunne ogsaa anlægges i Enden af Væxtspidsen og kunne altsaa 
ogsaa være endestillede. »Alle Stængelens Væxtretninger referere sig til en 
Linie (Axen), som ligger i den selv; alle Væxtretninger af Bladet referere 
sig til Stængelen, altsaa til en udenfor Bladet liggende Axe. Ogsaa For- |, 
delingen af Bladene fåres tilbage til Stængelens Væxtaxe« (Sachs). 
Trécul er den, som fårst har anstillet omfattende Undersågelser over 
Bladenes Udvikling”). Han kom til det Resultat, at ethvert Blad. efter sin 
Udvikling kan henføres til en af fålgende 4 Hovedtyper: 
1) den basifugale: alle Dele dannes fra neden opad; 
2) den basipetale: alle Dele dannes fra oven nedad; 
3) den blandede: den åverste Halvdel af Bladet dannes basifugalt, den 
nederste basipetalt, eller Delene af fårste Orden dannes basipetalt, af 
anden Orden derimod basifugalt; 
4) den parallele Udvikling: alle Delene mellem Spidsen og Grunden 
dannes samtidig. 
"Eichler har i sin særdeles grundige Afhandling om Bladenes Udvik- 
ling gjort gjeldende, at der maa anerkjendes 8 Hovedtyper. 1) Den basi- 
fugale og 2) den basipetale Typus i Tréculs Forstand. 3) Den di- 
vergente T.: Delene af samme Orden udvikle sig fra et mellem Grund 
og Spidse liggende Punkt samtidig henimod begge Ender (Tréculs »for- 
mation mixte«). 4) Den convergente T.: det Modsatte af den divergente 
Typus, saa at altsaa Delene fra Spidsen og Grunden af udvikle sig samtidig 
henimod et mellem begge Poler liggende Punkt. 5) Den simultane T.: 
alle Dele mellem Grund og Spidse udvikle sig paa een Gang. 6) Den ter- 
nerende T.: det fårste vorteformede Anlæg til Pladen danner ved Grunden 
to mindre Knuder, Anlæget til Delene af forste Orden; disse udvikle sig 
atter paa samme Maade, og den samme Gang i Udviklingen gjør sig gjel- 
dende i Delene af alle Ordener. — Ved alle de foregaaende Typer frem- 
komme de nye Dele i Randen af Pladen, af de to fålgende tager ogsaa 
Overfladen Del i Nydannelsen. 7) Den cycliske T. finder Sted ved det 
skjolddannede Blad, der ånlægges som et randstilket Blad og ved en senere 
indtrædende Nydannelse, hvori hele Grundens Indside tager Del, bliver . 
F) Sur la formation des feuilles. Annal. scienc. natur. Ill Sér. Botanique. 
Tome XX. 1853. 
