156 i 
pladestilket. 8) Den parallele T.%): de nye Dele dannes ikke. blot i. 
Randen, men ogsaa paa Overfladen langs med begge Sider af Medianlinien 
(se Fig. 23, 2). — Det forekommer mig, at man mod Eichlers Inddeling kan 
gjøre den Indvending, at de Egenheder i Udviklingen, som ere lagte til 
Grund for de forskjellige Typer, langtfra alle have samme Værdi. Det 
Stængelagtige i Udviklingen, som udmærker den basifugale Typus med et 
blivende endestillet Væxtpunkt, staaer i en skarp Modsætning til alle de 
" Typer, hvor det endestillede Væxtpunkts Virksomhed hurtig ophårer, og 
ligeledes til den Typus, hvor alle Bladets Dele udvikles samtidig; eller med 
andre Ord: der-er tre Hovedtyper i Udviklingen: den basifugale, den 
basipetale og den simultane, og herunder kunne de andre indordnes 
som Modificationer. Den divergente, convergente, ternerende og den cy- 
cliske Typus gaa saaledes ind under den basipetale") og den parallele under 
den basifugale Typus. 
Man pleier sædvanlig at inddele Bladene i enkelte og sammensatte 
og adskiller da det enkelte og dybtdelte (snitdelte) Blad fra det sammensatte 
derved, at hos dette Afsnittene ere tilleddede til den fælles Bladstilk — 
Tilledningen betegnes ved en knudeformig Svulst —, og kun i dette Til- 
fælde betragtes Afsnittene som Smaablade. "Denne Adskillelse frembyder 
som bekjendt ofte store Vanskeligheder i Praxis, og der er derfor mange 
Blade (t. Ex. mange Skjermplanters, Hyldens 0. 1.), der af Nogle betegnes 
som snitdelte, af Andre som sammensatte. Wretschkoftr) har vist, at 
der i Udviklingen af Delenes fælles Ståtte (Midtribben eller den fælles Blad- 
stilk) findes et sikkrere adskillende Mærke.  Extensionsretningen eller den 
paa Cellernes Udvidning beroende Væxtretning af Midtribben hos det utvivl- 
somt enkelte Blad er nemlig saadan, at den enten aftager fra Spidsen mod 
Grunden eller fra Spidse og Grund henimod et mellem begge liggende 
Punkt; hos Bladstilken derimod er Extensionsretningen altid stængelagtig 
(se S. 153). EtBlad bår derfor kun betegnes som sammensat, naar Delenes 
en re 
7) Hvad Trécul kalder den parallel Typus er den samme, som af 
Eichler benævnes den sim 
£%) Betegnelsen basipetal Sr saaledes i en mere udvidet Betydning end 
sædvanlig, da der herunder indbefattes alle de -Modificationer i Ud- 
Stern: som have det tilfælles, at Gr sndsetitledie Væxtpunkts Virk- 
mhed ikke varer ved under hele Bladets-Udvikling. Denne lyp'! 
mg derfor maaske snarere betegnes som den begrændsede. 
Ry Beitrag zur Eee getheilter und gefiederter Blatt- 
re . k. Akad. d. Wiss. math. naturw. CI. I Abth. 
