161 
Fig. 34. er der nogle, som have mere blad- 
agtige Axelblade, som P. tricuspi- 
datum, paniculatum, crispum, andre 
derimod… mere hindeagtige, som 
P. trifidum, og da gjér dersig ogsaa 
en tilsvarende Forskjel gjeldende i 
Dækskællene. 
Hos Humlen ere Han- og 
Hunplanten som bekjendt meget 
forskjellige baade i Blomsterstan- 
de 
bv dene og med Hensyn til Dækskæl- 
z lene. I den topformige Hanblom- 
sterstand have Dækskællene væ- 
i sentlig Axelbladenes Karakter, me- 
Geranium silvaticum. 1 piner ; 
dens de i den sammentrængte ax- 
afskaaret ved a. synge antyg formige Hunblomsterstand opnaa 
Blomst i 6 
eres afskaarne Pedrk en betydelig Stårrelse og derved be- 
virke denne Blomsterstands kogle- 
lignende Udseende.  Saadanne »Kogleax% sidde i Regelen tre 
sammen i Hjørnet af hvert Blad, men paa den dvre Del af Grenene 
dannes efterhaanden en endestillet, topformig Blomsterstand, 
idet Bladene blive mindre og tilsidst aflåses af Dækblade. Axel- 
bladene ere hos Humlen interpetiolære, ganske som hos Kaffe- 
planterne, eller de ere dannede ved Sammenvoxning af to Axel- 
blade, hvoraf hvert enkelt tilhårer et af de to modsatte Blade. 
I den topformede Blomsterstand bevare imidlertid Dækbladene 
ikke Bladenes Stilling, men de ere, navnlig i dennes dverste Del, 
spredte, og de -kunne som Fålge heraf heller ikke vedligeholde 
Axelbladenes interpetiolære Karakter. Hvert Dækskæl er derfor 
ved de primære og secundære Grene repræsenterede ved to frie 
Skæl, svarende til to Axelblade. Det hændes ofte, at ikke alle 
Blomsterstandens Grene udvikles; der sidder da paa »Kogleaxetsf 
Stilk flere golde Dækskæl (Fig. 35, 1 5—B"), og ved: de nederste 
af disse er der altid en lille rudimentær Plade (1 6, 5"). 
De nederste Dækskæl i ,Kogleaxet” (1 d) danne Overgangen 
mellem de golde Dækskæl paa Stilken og de højere stillede støre 
