182 
Begrebet. ,,Dækblad” er selvfålgelig ikke nogen relativ Bestem- 
melse i den Forstand, at et Blad, som ifålge sin Stilling, Form 
0.s.v. er Dækblad, skulde håre op med at være dette, fordi 
der ingen Blomst sidder i- dets Hjårne”). Ligesom golde Ståv- 
dragere, der antage Kronbladenes Form og Funktion (t. Ex. hos 
Scitamineerne), ligefuldt maa betragtes som Ståvdragere, saa- 
edes vedblive de Blade, som ifålge deres Stilling og morfo- 
logiske Forhold maa opfattes som Dækblade, at henhåre til 
denne Formation, selv om deres Funktion forandres. Det 
er netop dette Forhold, som vil komme til Anvendelse i de fål- 
gende Afsnit af denne Afhandling, hvor det vil blive vist, at 
Dækbladene hos Conifererne overtage Ståvbladenes og hos Cyca- 
deerne baade Ståvbladenes og de ægbærende Blades Funktion. 
Efterskrift. I det første Afsnit af denne Afhandling 
(S. 105) er der gjort gjeldende, at Ståvdragerne altid opstaa ved 
Omdannelse af Bladorganer, medens Ægkjernen altid er en Axe- 
dannelse. Efter Undersågelser, som ere fremkomne i den aller- 
seneste Tid77), synes der at være Grund til at antage, at Ståv- 
sækkene hos Najas og Casuarina dannes af Axespidsen i Blomsten. 
. Disse Planter ville saaledes gjåre en Undtagelse fra den almin- 
delig gjeldende Regel for Ståvdragernes Dannelse. 
+). Jevnfår: Botanisk Tidsskrift, andet Bind, S. 126; fremdeles: et: Forsåg 
paa Eristikens Anvendelse i den botaniske Kritik af Dr. phil. Heiber8, 
belyst af A.'S. Ørsted, S. 13; = ligeledes en Afhandling af R. Pe- 
dersen i Bot. Tidsskr., tredie Bind, S. 
mm Fag Zur Morphologie og bklere Najas. Bot. Zeit. 1869. 
