38 
hafva spetsiga tånder£, og der er heller ikke i Beskrivelsen af 
Gågerokken, Hvidrokken, Plovjernsrokken eller Ska- 
den Tale om nogen Kjånsforskjel i Tænderne; hos den sidst- 
nævnte gjåres der dog opmærksom paa Forskjellen efter Alderen. 
I Overensstemmelse hermed hedder det hos Ekstråm (,Skan- 
dinaviens Fiskarf, p. 4153):.…,…hos en af våro inhemska arter år tand- 
formen .beståmdt olika for hannen och honan; hos de åfriga obe- 
tydligt afvikande kånen emellanf, I en. af de fortræffelige Ar- 
tikler, hvormed Carl Sundevall berigede: dette, desværre stand- 
sede, smukke Værk, findes en systematisk Oversigt over samtlige 
bekjendte Raja-Arter; om Glatrokkerne (Leiobatus) hedder 
det: ,båda kånen ha spetsiga tånder%. (hvilket vel er sandt, men 
ikke. den hele Sandhed); hos de fleste egenlige Rokker (de 
mindre, mere tornede, . mere kortsnudede, påa lavere Vand 
levende. Former) ere Tænderne ,trubbigaf. hos Ungerne og Hun- 
nerne; de fuldvoxne Hanner have. derimod spidse Tænder; herfra 
undtages dog R. radiata og 3 fremmede Arter, der have dem 
spidse hos begge Kjon. (Hvorvidt dette holder Stik for alle de 
opregnede Arter, skal jeg lade staae hen). — Om Tærben an- 
forer Kråyer, at Tænderne ere spidse, omtrent eens hos begge 
Kjån”) og at »Tandformen stadig er omtrent den samme uden 
f) Naar det fremdeles-hedder S$.939: «Hannerne (af Rokke-Slægten) have 
altid.i Legetiden spidse Tænder og. Torne nær Brystfinnernes for- 
reste Rand paa Rygfladen», saa kunde dette misforstaaes, som om 
okke-Hannerne (f. Ex. af R. elavata) kun i Legetiden havde spidse, 
men æn denne . butte: Tænder; saa at Fremkomsten af spidse 
ænder kun var et forbig maende, periodisk Fænomen. Skjåndt Stedet 
try er iltes klart, og K. jo ellers er en Forfatter, der vel vejer sine 
Ord i slige Tilfælde, troer jeg eng at han paa dette Sted ved «Tæn- 
der: forstaaer det samme som «Tornene» (hvilke efter deres Bygning 
0.s.v. jo meget godt kunne betragtes som «Tænder»). For dvrigt 
betvivler jeg meget denne Periodicitet ogsaa for «Karternes» Vedkom- 
mende; vel siger ogsaa Darwin (Descent of man, Ii, p.2) om disse 
… «Karter» paa Hannernes Brystfinner, åt de kun såvikle midlertidigt 
—— under srpaer, og at Gunther mener, at de benyttes som Klamre- 
” redskaber under Parringen. 'Dette sidste er meget rimeligt, men deraf 
fålger rig at de udvikles periodisk. Krøyer anfårer ikke specielle 
