3 
eller” efter at de store Masser af Krager, som have havt Vinter- 
ophold her, ere forsvundne. Det maa antages at beroe paa Tem- 
peraturen, om det fra Syd ankommende Træk opholder sig læn- 
gere Tid her eller ikke. Naar Marken er tået og der er Orme 
nok at faa, blive Gylpene sjeldnere. Dog findes de af og til 
hele Sommeren igjennem. Dette gjælder dog maaskee kun for 
Kragens Vedkommende; jeg har i alt Fald forgjæves om Som- 
meren sågt efter Gylp under Raagens>) Reder paa Albertslund, 
hvor flere hundrede Par yngle, og Eieren har ligeledes for- 
gjæves sågt deres Gylp hele Sommeren. 
Kragerne og navnlig Raagerne beskyldes almindeligt for at 
gjore Skade ved at pille Udsæden af Marken. Det er dog, saa 
vidt mig bekjendt, aldrig blevet constateret, at Sæden faldt tyn- 
dere ud påa de Steder, hvor Kragerne eller Raagerne fortrinsviis 
opholdt sig. Hr. de Ramsault har meddeelt mig, at Sæden 
kom til at staae fuldkomment ligesaa tæt paa de Pletter, Raa- 
gerne i Hundredtal daglig igjennem flere Uger havde besågt, 
som paa den dvrige Mark.  Raagen beskyldes tillige og vistnok 
ikke altid ganske uden Grund, for at pille den unge ,mælkedefø 
Kjerne ud af Axene.  Proprietair Hage til Lundforlundgaard 
har saaledes for tre Aar siden viist mig en Plet paa en Byg- 
mark, som en Raageflok havde beråvet Kjernerne under et Op- 
hold paa to Dage, efter hvilken Tid den blev forjaget. Lignende 
Iagttagelser skulle være gjorte i det nordlige Fyen. Da. nu 
imidlertid noget saadant aldrig er iagttaget i Glostrupegnen, 
hvor Raagerne i flere Aar i Træk have opholdt sig i saa stort 
et Antal, er det rimeligt, at Raagen kun, naar der er trang Tid 
paa dyrisk Fåde, angriber det umodne Korn om Sommeren, lige- 
som Kragen under lignende Omstændigheder angriber Korn- 
stakkene om Vinteren. For Kragens og Raagens Vedkommende 
er det sikkert, at de gylpe det modne Korn ufordåiet op; jeg 
mangler lagttagelser for Raagens Vedkommende med Hensyn til 
+) Raagens Gylp er mindre end Kragens og spidsere i Enderne. 
