79 
virkelig er saa, ses deraf, at Botanikerne ståltede sig hoved- 
sagelig herpaa, idet de lige til den nyeste Tid opfaltede Fnokken 
som Bæger (,Bægerkrave"). . 
Hvad mener Dr. Warming herom? Han forbigaar dette 
Moment, og paralelliserer uden videre Forholdet hos Agrimonia 
med Forholdet hos Kurvblomsterne. 
Vilde Nogen indvende: paa Bægerets Plads staar der vir- 
kelig et andet Organ end Fnokken, nemlig Valken, — saa er 
en saadan Indvending uden Betydning; — thi — der er ligesaa 
lidt noget Modsætningsforhold mellem Fnokken og Valken, som 
der er noget Modsætningsføorhold mellem Lysekronen og den 
Krog, hvorpaa Lysekronen hænger (en træffende Lignelse, jeg 
har laant hos Dr. Warming).  Saasnart man tillægger Valken 
en særlig Betydning som svarende til et helt eller tildels: under- 
trykt (S5bladet) Bæger, saa er man inde paa Hypothesens Gebet 
da: den Sag vedkommer os ikke her. Hvad vi meget stærkt 
maa vogte os for, er en Sammenblanding af Hypothese og umid- 
delbar Slutning. (Stillingsforholdene vedkomme os ikke her,) 
b. Den enkelte Fnokstraales Bygning og Udvikling. Det er 
i min Afhandling (S, 1—43) udfårlig. fremstillet, hvorledes de 
forskjellige haar-, fjer- og bårsteformige Fnokformer have en meget 
forskjellig Bygning og Udvikling; dette dog saaledes, at der 
mellem dem findes den mest gradvise Overgang, der kan følges 
Celledeling for Celledeling. Ved denne Sammenhæng mellem 
dem tvinges vi til at erkjende, at hvilken Slutning der saa drages 
om nogen enkelt af disse Fnokformer, den samme Slutning maa 
overfåres paa dem alle, Vi nåjes da forelåbig med at betragte 
en af de Fnokformer, der har håjest Udviklingsgrad, Fnokken 
hos Cirsium arvense. Taler denne Fnokforms Bygning og Ud- 
vikling for eller taler den imod Bægerværdien? 
Får vi besvare Spårgsmaalet, maa vi fårst gjåre os fålgende 
klart: Der er Ingen (heller ikke Dr. Warming), der vil paa- 
