80 
staa, at den Funktion at besårge Frugtspredningen ikke kan 
overlades til Bægeret. Om man nu, efter at have gjort denne 
Indråmmelse, tilføjede: Bægeret maa. derimod ikke forandre sin 
Bygning saaledes, at det kan tjene hin Funktion, — saa gik 
man ulogisk frem »: Om Nogen — efter at have gjort hin Ind- 
rommelse — alligevel benyliede det som Argument mod Fnok- 
kens Bægerværdi, at dens anatomiske Udviklingsgrad er lav, at 
den enkelte Fnokstraale snart er haarformig, snart mangefliget 
0.S.V., kort sagt, at Fnokken i Bygning afviger fra det Bæger, 
vi ellers pleje at træffe hos Femtalsplanterne (et Bæger med 
en hel ånden Funktion!) — saa slog han en Streg over Lo- 
giken. . " : 
Men hvad Betydning vil da den enkelte Fnokstraales Byg- 
ning og Udvikling kunne faa ved. Besvarelsen af vort Spårgs- 
maal? 
Idet man indenfor Botaniken arbejdede sig frem til den Er- 
kjendelse, at Grænsen mellem Stængel, Blad, Trichom o0.s.v. er 
relativ, gik Hofmeister i Spidsen. Denne Forsker har klart 
fremsat Principet for, hvorledes man tår benytte et Organs Byg- 
ning og Udvikling for derudaf at klare dets morfologiske Værdi. 
»Handbuch? I, S.410 siger han: ,,Adskillelsen mellem Stængler, 
Blade og Trichomer er relativ. Afgjårelsen af det Spørgsmaal, 
om en given Plantedel hører til en af disse tre Kategorier, be- 
tinges fremfor Alt af den Rigdom paa Organer af forskjellig 
Dignitet, hvormed den Planteform, hvortil den givne 
Plantedel hårer, er udstyretf; strax efter tilfåjer han: Er 
en Planteform temmelig rigt udstyret med sidestillede Organer 
af meget forskjellig Skikkelse, maa de Fingerpeg benyttes, som 
Udviklingshistorien og som Analogien med nærstaaende Årtier 
giver”, Jeg har — som jeg tror i god Overensstemmelse med 
Flertallet af Nutidens Botanikere — i min Afhandling ganske 
sluttet mig til Hofmeister og hans Maade at se paa, idet jeg 
indleder Slutningsafsnittet, hvori Fnokken vurderes, med at hen- 
