81 
vise til det citerede Sted hos Hofmeister. (Se ,,Bægeret hos 
Kurvblomsterne”, S,412)%). 
Naar nu Talen er om, hvorvidt Fnokken hos Cirsium arvense, 
efter dens Bygning at dåmme, er en Bladdannelse eller en 
Samling Trichomer, saa vender jeg mig ikke til Roser saalidt 
som Bregner, men derimod til de Organer, der findes paa 
samme (eller nærstaaende) Planteform. Ved nu at gjåre dette, 
finder jeg, at Fnokken (ikke blot gjengiver Fanerogamblade, men) 
paa det nåjeste slulter sig til den forudgaaende Bladformation, 
Kurvdækbladene, navnlig til de inderste Kurvdækblade. 
Mellem den enkelte Fnokstraale hos Cirsium arvense og et 
af de inderste Kurvdækblade hos samme Plante findes fålgende 
Lighedspunkter (se ,Bægeret hos Kurvblomsterne£, S.1—16; 
36—40; 78—83): 4) Fnokstraalen saavel som Kurvdækbladet 
har Topvæxt, Randvæxt og Intercalarvæxt; 2) det Celledelings- 
schema, der findes i Fnokstraalen, gjenfindes i den åverste Del 
af Kurvdækbladet; 3) i Fnokstraalen som i Kurvdækbladet an- 
lægges 1 Karbundt; 4) i Fnokstraalen som i Kurvdækbladet gaar 
Spidsens "Væv snart over til ,Dauergewebef, formårkes ved 
Intercellularrum, standses i Væxten, medens derimod Basaldelens 
Væv endnu en lang Tid er virksomt saavel ved Celledeling som 
(navnlig) ved Cellestrækning (dette er en meget mærkelig Ka- 
rakter, der gjenfindes i Kronbladene, Ståvbladene og Frugtbladene 
hos samme Plante); 5) saavel Fnokstraalen som Kurvdækbladet 
er symetrisk; delte viser sig baade i Organets Form (flad Inder- 
side, stærkere hvælvet Rygside) og i Karbundtets Stilling, lige- 
som og" denne Symetri falder sammen med Stillingens Symetri. 
Hertil kan endnu — idet vi tage nærstaaende Arter i Betragt- 
ning (altsaa lovligt!) — fåjes følgende Lighedspunkter: 6) hos 
Fnokstraalen som hos Kurvdækbladet voxer Randlinien paa begge 
=) Ved min Bestemmelse af Trichomet i Modsætning til Bladet betegner 
trelativ» selvfølgelig fortrinsvis dette: «i Forhold til Bladene paa 
samme eller nærstaaende Planter». 
6 
