93 
nu existerende Kurvblomster kunde nemlig være sket. paa to 
Maader: enten saaledes: 4. det oprindetige Bæger bliver, men 
omdannes gradvis i Henseende til Funktion, Bygning, Tids- 
fålge, Antal og Stillingsforhold; — eller saaledes: 2. det op- 
rindelige Bæger undertrykkes gradvis, udviklende Trichomer; 
tilsidst forsvinder det aldeles, kun efterladende sig som Spor de 
Trichomer, der dækkede Bladspidserne. Hvilken af disse to 
Overgangsmaader der bår antages, kan yden sammenlignende 
Morfologif (3; kan en Sammenligning med andre Femtalsplanter) 
ikke sige os, (hi begge Overgangsmaader tilfredsstille i lige 
Grad ,den sammenlignende Morfologif, idet de begge tage 
deres Udgangspunkt fra Stamformen med det oprindelige Bæger. 
Vi have da ingen anden Vej at gaa for at faa Svar paa vort 
Spårgsmaal end al vende os til de enkelte Kurvblomsters Ud- 
viklingshistorie. Hvis Overgangen virkelig er sket, saa var det 
håjst mærkeligt, om den ikke havde efterladt sig Spor. 
Iste Øvergangsmaade (det oprindelige Bæger omdannes grad- 
vis): i 
Fnokkens Bygning og Udvikling: Var Overgangen 
sket paa denne Maade, maatte man vente at finde paa Bægerets 
Plads en Samling Organer, der gradvis omdannes saaledes, at 
de blive mere og mere tjenlige til at fungere som frugtispredende. 
Vi såge — og finde netop saadanne Overgangsrækker (se ,Bæg. 
hos Kurvbl.£, S, 19—35, 47—49; Cirsium — Cineraria). Men 
herved bemærke vi endnu to Omstændigheder af stårste Vig- 
tighed: a) Fnokformer, der ere mindst tjenlige til at sprede 
Frugterne, og som staa ved Overgangsrækkens &verste Ende, 
indordne sig (hvad vi får saa, »Umiddelbar Slutning, bY) paa 
naturlig Maade i den hele Række af Bladformationer 5; Over- 
gangsrækken tager sit Udgangspunkt fra Bladet, saaledes som 
det netop maalte være Tilfældet. Da de Blade, der ere stillede 
i Nærheden af Blomsterne, almindelig nærme sig Bægerbladene 
i Bygning, bliver det let forstaaeligt, at ved bin Omdannelse 
