114 
hos Kurvbl.»,. S; 55. og S. 120) udtrykkelig gjort opmærksom paa, at 
det forholder sig saaledes; jeg har da aldeles ikke tilsigtet at give en saa- 
dan Fremstilling; og den, der læser og bedømmer Fremstillingen uden at 
have dette for Øje, læser og bedåmmer uden sand Forstaaelse. Det eneste 
Spårgsmaal, der her er at undersåge, turde være fålgende: Kan det over- 
hoved videnskabelig forsvares at give en saadan kortfattet — skematisk, om 
man saa vil — Fremstilling af en Undersågelses Resultater, som jeg har 
givet den her? Jeg har hidtil antaget, at det meget vel kunde forsvares, 
og antager det fremdeles, idet jeg stålter mig til efterfålgende Betragt- 
ninger, 
Situationen indenfor Planteanatomien er med faa Ord denne: der ar- 
bejdes uden Plan, uden Sammenhæng, uden Syn for det Væsentlige; der 
mangler en ledende Tanke. Det Problem, der her er at låse, har jeg 
ikke grebet ud af Luften; i ældre Tid har Någeli, i nyere Tid Prings- 
heim peget derpaa. Problemets Låsning er paatrængende nådvendig. Først 
naar Problemet er låst, vil Planteanatomien faa den Betydning, den bør 
have som Grundlag for den videnskabelige Botanik; forst da vil det blive 
muligt at give Udviklingsforskjellen mellem «Planteorganerne» saavel som 
mellem Planteorganismerne et bestemt Udtryk, og forst da vil det blive 
muligt tilbunds at klare Principerne for Arbejdsdelingen indenfor Plante- 
riget; — kort sagt en Mængde af de vigtigste vere blive ligefrem først 
mulige gjennem Problemets Låsning. 
Hvad nu mit Forsåg paa at løse Problemet angaar, giver det sig ikke 
ud for at være mer end det virkeligt er: et aldeles foreldbigt Forsåg, idet 
jeg meget bestemt udtaler, at der «til at give Problemet en udtåmmende 
Besvarelse kræves ikke 1, men adskillige Aars Arbejde, — ikke I, men 
mange Botanikeres Anstrængelser».(«Bæg. hos Kurvbl.», S. 120). Jeg til- 
sigter væsentlig kun dette at opstille et bestemt Synspunkt. 
Dette Synspunkt er for det forste strengt logisk begrundet. Hvad den 
«faktiske Begrundelse» angaar, da maa fårst og fremmest Synspunk- 
tets Kjærne tåges i Betragtning. Synspunktets Kjærne udgjor et Forsåg 
til en Paavisning af, at Analogien (fra Kryptogamerne) ikke taler for Nod- 
vendigheden af, at Phanerorgamernes Væxtpunkt (i Almindelighed) skulde 
udvikles ved en monarkisk Topcelle, idet vi meget snarere skulde vente at 
finde hos Phanerorgamerne et kappedannet Væxtpunkt af: en meget forskjel- 
lig Bygning.”) Hertil slutter sig nu Forsåg til en Paavisning af, at Hansteins 
+) "Man lader for Tiden, som om Pringsheims Indlæg (Utricularia) var 
fuldstændig imådegaaet; det væsentligste deri er imidlertid hidtil 
