206 
ganske kunne passe paa: den foreliggende Han;. derimod: er der 
den Forskjel mellem Hunnerne, at Tentaklerne paa Hovedet 
ganske. mangle hos Cm. gymnorhynchus, hvorimod Hunnen af 
Ch. cirrhosus har nogle faa. Ilfålge Kner skal Skjøldenes Torn 
beklædning desuden være finere, mere flåjelsagtig hos Ch. gym— 
norhynchus, og man vilde af Kners omstændelige Beskrivelse af 
Ch. cirrhosus (efter Individer fra Mato Grosso) kunne udpille flere 
andre Smaaforskjelligheder, uden dog at have fuld Vished for 
deres Fasthed.. Om den i Rio Chagres i Mellem-Amerika 
forekommende Form sige Kner og Steindachner (I. c. p. 61), 
at den ganske svarer til den brasilianske Ch. cirrhosus med den 
ene Undtagelse, at Næseborene ligge noget nærmere ved Øjnene; 
Afstanden er her nemlig kun — 4 Øjetvermaal, hos:den brasi- 
lianske oftest 12. Naar de tilfåje, at hos ,,Ch. Karstenii Kr. 
er den endog kun "2, da er dette ganske rigtigt og gjælder om 
begge Kjån, men er allerede anfårt i Kners Beskrivelse af 
Hunnen af Ch. gymnorhynchus« + 
2. Chætostomus Stannii (Kråy.). - . 
Hypostomus Stannii Kr. (in shed.). 
Typen for denne hidtil ubeskrevne Art er et 71, Tomme 
langt Exemplar fra Puerto Cabello; det kongelige Museum har 
i sin Tid faaet det ligesom foregaaende Art fra Prof. Stan nius; 
der. atter havde demefra Karsten. Et Forhold, hvorved den 
straks vil. kunne gjenkjendes mellem alle hidtil kjendte Arter, er 
at. Mellemgjællelaagets Bevæbning: er reduceret til 
4—5. korte og stærke Kroge. 
Hovedet er bredt og. blådt afrundet. til alle Sider, uden 
Kjåle eller Kamme noget Steds; dets stårste Håjde er lig med 
Næsegrubernes. Afstand fra dets Forrand; dets Længde : (maalt > 
til. Isseskjoldets Spidse) mindre end dets stårste Brede og lig 
1/2 af Totallængden (til Halefinnens Bugt). 1 den forbenede Deel: 
af ,Hjælmen% ere Såmmene mellem Skjoldene vanskelige at 
erkjende; hele den forreste, periferiske Deel, Hovedet 
