44 
mest ligne de- fårst fremtrædende Bårster i Blærens vre Ende 
(sammenlign Fig. 26 (af Armen) med 23), og som ende spidst 
eller afrundet; men paa en kort Strækning nær Yderkanten op- 
træder én Række til (VI, 26), nemlig ovenover den stårre, dannet 
af Celler, som staa omtrent midt paa Overhudscellerne og have tykke 
Grunde, hvorfra de hurtigt sylformigt afsmalnes; de have selv- 
samme' Bygning som de længere, den eneste Forskjel ligger 
væsenligt i Længden og Tykkelsen. Jeg har dog ogsaa iagttaget 
Tilfælde, hvor Overhudscellerne tæt indenfor Armens yderste Rand 
strax havde udviklet Børster, og hvor der fulgte flere Borsterækker 
efter hverandre, hvis Bårster vare desto længere og slankere, jo 
fjernere Rækken laa fra Randen,  Bårsterne ere her som alle- 
vegne Udviklinger fra en stirre Overhudscelle, paa hvilken de 
ses stillede i Regelen hen mod den ene Ende. 
Mellem disse Bælter ligger der bugtede Overhudsceller, som 
bære Kirtelhaar, hvis Stilk er excentrisk. Disse Kirtelhaars Stilk 
er her en Udbugtning af en Overhudscelle af almindelig Stor- 
relse; Basalcellen er altsaa ikke, som hos de tid'igere, en snæver 
selvstændig Celle nedsænket mellem de åvrige mange Gange stårre 
Overhudsceller, og dannet aabenbart ved et af en af disse afskaaret 
Hjørne (sammenlign de Kirtelhaar i Fig. 23 og 24, i hvilke 
punkterede Linier angive Grænserne mellem Nabo-Epidermis- 
cellerne, med Kirtelhaarene i Fig. 26). i 
Yderkanten af den indrullede Arm ses -åverst i Fig. 26; den 
er altid dannet, som tegnet, af nogle langstrakte snævre Celler. 
Fig. 20 forestiller et Tversnit gjennem (den unge) Spidse af 
en Arm, Foruden Overhuden, af hvilken navnlig den ydre er 
mægtig, er der kun et Cellelag til, et Lag Mesofyl, der oveni- 
kjåbet ophører ud mod Randene, som derfor alene dannes af 
to Cellelag. … Mesofylcellerne ere tåndeformede og efterlade 
store Mellemrum mellem sig og Epidermis. Paa to Steder 
fremtræde Ledningsstrænge. Hver af de tv, der findes i 
Blærehalsen (9 og 22, VI),; den ene paa Rygsiden, den anden 
paa Bugsiden af denne, deler sig nemlig ved Dichotomeringen i 
