82 
at være 457%).  Faldretningen er en Del forskjellig paa de for- 
skjellige Steder, dog tror jeg, . bortset fra de mere afvigende, 
der ere begrundede i lokale Forstyrrelser, frembragie dels ved 
Trapens Gjennembrud, dels ved Styrtninger, efter en stor Del 
Observationer at turde angive den som i det Hele taget værende 
retvisende NO. 
Afsætningen af disse Dannelser maa, efter den fine Slentning 
at dåmme, være foregaaet med stor Ro og efter Heers Under- 
sågelser af det af Inglefjeld, Olrik, Whymper, Norden- 
skidld og Andre tilvejebragte Materiale af Planteforsteninger, 
igjennem lange Tidsrum, nemlig fra den sidste Afdeling af 
Kridtformationen og til ind i den miocene Tid. Paa Grund af 
at Planteforsteningerne ere Land- og Sumpplanter, i Forbindelse 
med en enkelt Ferskvandsmusling, ansaa Heer disse Dannelser 
for Land- og Ferskvandsdannelser. Denne Opfattelse maa dog 
"— modificeres noget, da det lykkedes mig flere Steder paa Nord- 
Siden af Waigattet, lige fra Påtåt og til Nåk Kiterdlek , i Sand- 
og Skiferlagene, lige frå Vandfladen og til en Håide af 2000 
Fod at finde Echinodermer og Saltvandsmollusker”=), hvilket 
+) De enkelte Sandlag have ikke sjeldent en discordant Leiring, saaledes 
m det er antydet i Profil Ig fra Skandsen og i Profil II fra Riten- 
dk Kulbrud. 
Professor Schliter i Bonn har senere haft Molluskerne til Under- 
søgelse, og har i frreigatersni der niederrheinischen Gesellschaft 
får Natur und Heilkunde in Bonn», 1874, S. 7 meddelt følgende: 
«Zuletzt legte Redner buckstelnrothe Kreidegesteine aus Groånland vor. 
Als Fundort dieser ebenfalls dem Museum in Kopenhagen angehårigen 
Gesteine ;wird Påtåt med genannt. (—). .Was das geologische 
Alter desselben angeht, so måchte der Gesteinshabitus wohl zué 
auf Trias hinweisen.»  (Skiferen' er «brændt», se nedenfor.) «Hier- 
Cd 
B 
ung vor, welche zwei Arten repråsentiren. Die eine Art ste m 
ingua sehr nåhe, und ist vielleicht damit identiseb- Es 
ist "dies eine Art, welche auf die untere Aniestere der senonen 
Gruppe beschrånkt ist. Von der zweiten gråsseren Art liegen 8 Zoll 
grosse Bruchstikke vor. 'Sie zeigt runde prreerstrnr er durch fast 
sleichbreite Zwischenråume getrennte me welche auf einem ler 
