106 
overordentligt meget tilbage, da Undersågelserne næsten ude- 
lukkende have ”indskrænket sig til Kysterne, og det Indre af 
Disko og Nugssuak's Halvåen er. derfor saa godt som aldeles 
ubekjendt... Med Undtagelse af en Fodtur paa to Dage, som 
Giesecke foretog i 18413 fra Diskofjorden til Mellemfjorden, og 
en Fodtur paa fire Dage, som jeg i 1872. foretog til Såen Taser- 
suaK i det Indre af Någssuak's Halvåen, ere, saavidt jeg véd, 
ingen Undersågelser foretagne længere fra Kysten end at det var 
muligt at komme tilbage dertil uden at overnatte. 
Det væsentligste Hjælpemiddel. ved en geognostisk Under- 
sågelse er et nogenlunde nåiagtigt Kort”), men et saadant 
mangler over denne Egn. Paa Grund af den fjerne Beliggenhed 
og.den ringe Betydning for Skibsfarten, har der ingen Anled- 
ning været fil at lade 'foretage specielt geographiske Under- 
sågelser der, og de Reisende have derfor været henviste til selv 
at anstille disse, saavidt Omstændighederne og deres åvrige Ar- 
beider tillode det, i den korte Tid de i Reglen have haft Lei- 
lighed til at opbolde sig der. Som Bidrag til Forstaaelsen af 
deres Arbeider og for at angive de af dem undersøgte Steder, 
have saaledes Giesecke, Rink og Nordenskidld leveret 
Kort over Waigattet. I samme Hensigt er ogsaa det medfålgende 
Kort optaget, og kun fra dette Synspunkt maa det betragtes: 
Får jeg imidlertid gaar nærmere ind herpaa, skal jeg tillade mig 
at give en Oversigt over de tidligere Kort, saavidt de ere mig 
bekjendte. 
I de senere Aar hårer det til de stårste Sjeldenheder, at 
et Skib gaar gjennem Waigattet, hvorimod der i forrige Aar- 
hundrede, da Hvalfangsten florerede i denne Egn, var en livlig 
Seilads derigjennem. De gamle Såøkort gjengive derfor ogsaa 
saa nogenlunde rigtigt det omtrentlige Omrids af Kysterne, saa- 
f) Se Petermann's «Geographische Mittheilungen», 1874, 5. 142. 
