124 
Clio borealis er funden, skjøndt kun sjelden, ved Norges Syd- 
kyst"). "Ved dette Fund er denne Pteropod bleven paavist meget 
nærmere ved vore Farvande, end der (bortset fra Fabers An- 
givelse) tidligere var Grund til at antage, at den kunde fore- 
komme, og det kan ikke nægtes, at med det Samme er ogsaa 
Grundvolden for Hr. Mårchs Gisning bleven noget rystet. Thi 
eftersom Faber paa det anførte Sted ikke siger det Mindste om 
hvorledes hans' «Clio retusa= saa ud, eller hvorledes den bevæ- 
gede sig, kort sagt, ikke giver mere end det någne Navn, havde 
Gisningen aabenbart sin bedste, for ikke at sige eneste Ståtte i 
Usandsynligheden af, at det omtalte Blåddyr overhovedet kunde 
forekomme i Kattegattet, og det var denne Usandsynlighed, som 
skulde veje op imod .det Betænkelige i at antage, at en åvet og 
dygtig lagttager skulde have taget et skalbærende Blåddyr for et 
någent og ganske overset, at det Dyr, han havde truffet, var 
forsynet med en ret "anselig og kun til Dels skjult Skal. Det 
vilde derfor ogsaa være meget naturligt, om Hr. Mørch selv 
ansaa sin Gisning for mindre sikker nu end tidligere, uagtet ban 
paa ingen Maade ganske har opgivet den. 
-… Fabers efterladte Haandskrifter, og deriblandt ogsaa den 
Rejseberetning, af hvilken han gav det bekjendte Udtog i «Tids- 
skrift for Naturvidenskaberne», bleve ved hans Dåd min Faders 
Ejendom og ere nu i mit Eje. For kort Tid siden bragte en 
anden Anledning mig til at efterse den omtalte Rejseberetning, 
og jeg stådte da ved den Lejlighed paa lagttagelsen om «Clio 
retusa», som i Manuskriptet er givet med adskillige Enkeltheder, 
der alle ere udeladte i det trykte Udtog. Ved at læse den 
igjennem saa jeg strax, at Hr. Mårch har havt fuldstændig Ret 
i sin Formodning; selv om det en Gang med Tiden skulde 
lykkes at eftervise Clio borealis i Kattegattet, saa vare dog de 
Dyr, Faber traf paa, aabenbart ikke denne Pteropod, men vir- 
kelig Akera bullata. Jeg tror derfor, at det kan have nogen 
1) Vid. Medd. f. 1871, Kbhvn, 1871—1872, S. 164. 
"4 
” 
