﻿2 



brednng; den har tre to-klovede Grifler, og ét hængende om- 

 vendt Æg i hvert Rum. Naar Stijvvejen er vokset op over Kop- 

 dækket, bojer den sig ned til den ene Side, for efter endt Be- 

 frugtning atter at rejse sig op. Ogsaa dens Stilk forlænges be- 

 tydeligt under Frugtmodningen. 



Saaledes viser Bygningen af Vortemælkens Blomsterkop sig 

 for den, der uden Forudsætninger betragter den. To forskellige 

 morfologiske Opfattelser af denne Bygning ere imidlertid blevne 

 gjorte gældende. Den ene er den Lmné'Iake. 



Ifolge denne er Koppen en Blomst med sambladet Bæger, 

 som paa sin Rand bærer Kronbladene (Kopdæk-Kirtlerne), med 

 et ubestemt Antal Slovdragere paa Frugtbunden, og med en 

 enkelt tregriflet Stovvej. Linné nævner derfor Euphorbia under 

 Dodecandria Trigynia*). 



Linnés Betraglningsmaade fandt vel Tilslutning i den forste 

 Tid, men temmelig snart udtaltes en anden Mening, som jeg vil 



Allerede 1786 finde vi hos Lamarck i Tome II af 

 „Encyclopédie mélhodique", efter en Beskrivelse af Vortemælken, 

 holdt i Linné'isk Aand (men med Kritik af Linnés Opfattelse af 

 Kopdækket), folgende Ord (S. 413): „On pourroit peut-étre con- 

 sidérer les fleurs des Euphorbes sous un point de vue trés-dif- 



que nous regardons ici comme une seule fleur, est au eontraire 

 un amas de plusieurs petites fleurs enveloppées dans un calice 



Daléchampes; 2°. que les écailles ou languettes frangées inter- 



