﻿8 



sorii" (jeg vil foreslaa at kalde dem „Ti Hægs knopper") i 

 Akslerne af Kopdækkets Blade, og Kopskællene repræsentere da 

 deres to Forblade (o: Knopkimbladene). Heri afviger han alt- 

 saa fra Rob. Brown og Adr. de Jussieu. Han staar ogsaa 



lige Opfattelse af Hanblomsterne. Vel sætter han ligesom de 

 Grænsen mellem Hanblomsten og dens Stilk ved Leddet paa 

 Stovtraaden; men for at bortforklare det Besynderlige i, at et 

 Blad (nemlig Støvdrageren eller Hanblomsten ovenfor Leddet) 

 kan være endestillet paa den bærende Akse (Stovtraaden neden 

 for Leddet) opstiller han den Theori, at hver Hanblomst i Vir- 

 keligheden er dannet af tre sammenvoksne kransstillede Stor- 

 blade. 



Speciellere om Ro ep er vil forekomme mange Steder i det 

 folgende. 1 nyeste Tid har han atter taget til Orde til Forsvar 

 for sin Euphorbia- Kop, irriteret af Payers og Baillons lette 

 og overfladiske Betragtningsmaade, og vist dem tilrette i et 

 bidende vittigt lille Skrift: „Vorgefasste Botanische Mei- 

 nungen«, Rostock 1860. 



Efter 1824 gaa mange Aar hen, for noget Nyt i Vortemælkens 

 Historie kommer frem, naar undtages de systematisk-floristiske 

 Botanikeres Beskrivelser af nye Arter. Den næste specielle Forsker 

 er nemlig H. Wydler, hvis morfologiske Bidrag til denne og andre 

 Planters Historie under beskedne Titler findes spredte i for- 

 skjellige Tidsskrifter. Som de vigtigste kan folgende nævnes: 



LinnæaXVH, 1843, S. 409: Uber dichotome Venwei- 

 gung der Bluthenaxen d ico tyled onischer Gewachse. 



Flora 1845, S. 452-54: Mo rp hologische Beitriige 

 („Inflorescenz von Euphorbia"). 



Flora 1851, S. 289 ff.: Uber die symmetrisch e Ver- 

 z weigungsweise dichotomer Inflorescenzen. 



Wydler er en værdig Efterfolger af Ro ep er, og han slutter 

 sig som denne nær til Rob. Brown; det Nye, han bringer, er 



