﻿31 



det saaledes hos mindst de 25 af sine 30 Arter, om ikke hos 

 de 29. Selv hos den modsatbladede E. Uthyris har jeg næsten 

 altid kunnet afgore, hvilkel der er Forblad m og hvilket n. 

 (Se Fig. 43, A). Pay er s Figur 3 paa hans PI. 107, kopieret i 

 min Fig. 61, er i delte Punkt næppe naturtro. 



2. Om Kopdækket hedder det dernæst (1. c. S. 521) : „Le 

 calice se compose de cinq sépales; il y en a deux en avant, 



deux sur les colés , un cinquiéme en arriere. Malgré 



toutes mes recherches, il m'est impossible de constater s'ils se 

 montrent sur le réeeptacle tous å la fois ou successivement". 



For mig er det „complétement impossible" at forstaa, at 

 Pay er har kunnet faa en Figur frem, som hans Fig. 3 (gen- 

 givet paa min Tavle II, Fig. 61); de med * betegnede Dannelser 

 ere nemlig „Bægerbladene" ifolge Pay er. Saaledes anlægges 

 „Bægerbladene" (d: Kopdækbladene) aldrig, hverken for deres 



indbyrdes Forskel i Storrelse. Hvad han maa have sét. er de 

 unge Blad-Svikkelanlæg; men da maa han ogsaa have kunnet 

 se Forskellighederne i Storrelse og Udviklingsgrad mellem dem 

 og opdage Spiralfolgen. Jeg har næsten aldrig kunnet undgaa at 

 se dette. Payers Fig. 1 og 2 kunne være rigtige; hans Fig. 3 

 er baade galt tegnet og galt opfattet. Jeg troer, efter alt 

 hvad jeg har sét, at turde paastaa: de med s betegnede Dan- 

 nelser kunne ikke se saaledes ud og have aldrig været „Bæger- 

 blade" alene. Den hele Figur er efter min Mening Billedet 

 af „une idée préconcue«. 



Ogsaa hos Baillon hedder det (Étude, S. 53): „Le calice 

 apparait d'abord*) sur Faxe, dans Fordre quinconcial". Rigtig- 

 nok tilfdjer han det sidste med Reservation, da Iagttagelsen af 



deres Fremkomst folge saa hurtigt efter hverandre. Han tilfojer: 

 „Les cinq divisions se disposent d'ailleurs ultérieurement en pré- 



