﻿og faar endog en svag Indbugtning der, medens samtidigt en 

 svag Fure ned ad Midten viser det Sted, hvor Knapbaandet vil 

 komme til at ligge i den nu under Udvikling værende Stovknap 

 (se Fig. 19, I; Fig. 29, b; Fig. 30, c; Fig. 57, og flere andre 

 Figurer). Snart antyder en Tverfure Skillevæggen mellem Rum- 

 mene i Stovsækkene; den indre Udvikling har nemlig heller 

 ikke staaet stille, der har dannet sig fire Slovknaprum, som sés 

 propfulde af Stovkorn, forend Stovknappen endnu er bleven hævet 

 i Vejret ved nogen betydelig Stilk (se Fig. 22, c; 29, o; 30, 6; 

 32; 52, c; o. s. v.). Forst efter dette Tidspunkt begynder Ud- 

 dannelsen af Stilken. 



Naar Stilken („Stovtraaden" Linné) har naaet en vis Længde, 

 danner der sig — ofte efter at Karcellestrængen i dens Indre 

 allerede er anlagt — det mærkværdige Led ovenfor dens Midte, 

 der i Begyndelsen viser sig som en svag Opsvulning (se t. Ex. 

 de længste Stovdragere i Fig. 22), men snart tydeligere antager 

 Karakteren af et Led, derved at navnlig Cellevævet i den umid- 

 delbar ovenfor det liggende Del af Hanblomsten udvikler sig 

 kraftigere og i det Hele antager en anden Karakter end i den 

 nedenfor liggende, fra hvilken det skilles ved en Ringfure. I 

 det Indre af de to Dannelser synes Forskellighederne i Udvikling 

 at være mindre. (Sammenlign Figurerne hos Pay er og Bai 1 1 o n, 

 der ere tilfredsstillende). 



Hanblomsterne vokse ud og Leddene danne sig paa dem, 



de anlagdes. I én og samme Svikkel kunne derfor de inderste 

 sés leddelte, medens de yderste ikke vise Spor dertil, ja endog 

 have siddende StSvknap. 



Rob. Brown og Roeper have lagt megen Vægt netop 

 paa Udviklingsmaaden af Hanblomsten og deri sogt et Bevis for 

 dens virkelige Blomsternatur. Den fiirste af dem fremhæver (se 

 det ovenfor S. 4 citerede), at Stovknappen i Begyndelsen er sid- 

 dende paa den nedenfor Leddet værende Stilk, selv lige til den 

 Tid, da denne allerede næsten har naaet sin fulde Længde. 



