﻿42 



Leddet maatte altsaa paa den unge Hanblomst sés tæt oppe 

 under Stovknappen, og paa den gamle forholdsvis længere neden- 



Roep er bekræfter dette. Men hos Payer og Bail Ion, mod 

 hvem hans nedenfor i Noten*) citerede Udfald er rettet, hedder 

 det simpelthen om Stovtraaden, at den „setrangle ensuite dans 



culation« (Organ. S. 522), eller „s'articule plus tard, vers un 

 certain point de la bauteur« (Baillon I. c. S. 54). De to Herrer 

 kunne i denne Artikulation kun se en simpel Leddannelse, ganske 

 lig den paa Alchcmilla's Stovtraade, og de kunne ikke se den 

 omtalte Forskel i Voksemaade mellem Hanblomsten og dens Stilk. 



Overfor Mænd som R. Brown og Roeper maa man være 

 dobbelt varsom i sine Udtalelser, naar man ikke tror at være 

 kommen til samme Resultat som de; men jeg kan ikke komme 

 til anden Erkendelse, efter gentagne Undersogelser, end at der 

 ikke findes en slig Vækstmodsætning mellem de to Dele, og at 

 Leddet ikke danner sig lige under Stovknappen, saa at denne 

 forst er „sessilis" paa sin Stilk. Tværtimod: den særlige Stov- 

 traad bliver i Forhold til Stilken kortere og kortere, 

 jo ældre Hanblomsten bliver. Stovtraaden begynder med 

 — saasnart Grænsen for den er synlig — at være omtrent 

 halv saa lang som dens Stilk, men den er i den udvoksne Blomst, 

 skont naturligvis absolut længere, dog ofte kun x k — */5 af Stilkens 



