﻿00 



Baillon omtaler den nærmere (Étude S. 56). Han be- 

 tragter den som endnu mere overbevisende for Vorlemælkens 

 Hermafroditisme end denne selv, „parce que les organes qui, 

 teis que les écailles, simulent chez les Euphorbes un calice, ou 

 des bractées pour les étamines, et peuvent induire en erreur 

 lorsqu'on les examine å l'état adulte, ne se présentent plus avec 

 les mémes formes et conservent entiérement l'apparence 



Heraf fremgaar, at han betragter de af Overlæben stottede 

 Kirtler*) som homologe med Kopskællene, hvilket de efter deres 

 Stillingsforhold umuligt kunne være. Naar han saaledes S. 57 

 henviser til sin Fig. 9, PI. III, og vil bevise denne Homologi 

 ved at gore opmærksom paa, at enhver af disse Kirtler „répond 

 å Tintervalle des divisions du calice", saa maa dertil bemærkes, 

 at de vel synes nogenlunde at staa lige for Mellemrummene 

 mellem „Bægerbladene" her som hos Euphorbia, men 1) at de 

 staa udenfor og nedenfor de Bægerblade, til hvis Mellemrum 

 de skulde svare, og efter hans Figurer tydeligt nok i Overlæbens 

 Aksel, og 2) at man da ikke kan tænke sig, hvorledes de maa 

 staa, naar der er seks af dem, i hvilket Tilfælde de dog ikke 

 alle kunne staa ud for Mellemrummene. 



Den Udviklingshistorie, som Baillon giver, er temmelig 

 mangelfuld; der siges saaledes vel om ^nogle af Bægerbladene, 

 at de anlægges efter hverandre, men ikke i hvilken Orden. 

 Mærkeligt er det iovrigt, at naar man sér bort fra det Uregel- 

 mæssige i Kopdækket, ere Stillingsforholdene (i Baillons Dia- 

 gram, omstaaende Fig. 11) lige indtil Frugtbladene ganske som 

 hos en Euphorbia Helioscopia med tre Forblade, i hvilket Tilfælde 

 da „sp«, Baillons bagerste Bægerblad, maa betragtes som det 

 tredie mindre, her som Overlæbe med Kopdækket sammenvoksede 

 Dækblad (o), og det med „si" betegnede „Bægerblad" vilde da 



