﻿måles", Baillon I. c). Det mærkeligste ved Hunblomsten er 

 dens store flaskeformede Bæger, som helt indeslutter Frugt- 

 Anstille vi nu herefter en sammenlignende Betragtning af 

 disse Slægter, finde vi efter min og alles Opfattelse den fuld- 

 stændigste Lighed i Bygningsplan mellem dem. 



Hos alle haves et Kopdække dannet af fire til fem Dæk- 

 blade, der snart ere meget sammenvoksede (Euphorbia, Pedilan- 

 thus, Calycopeplus) , snart kun lidet {Anthostema) , snart danne en 

 • regelmæssig, snart en uregelmæssig {Pedilanthus) Kop, og som 

 oftest have Kirtler mellem sig, der snart ere sammenvoksne til 

 enkelte interstitiære Kirtler, snart adskilte {Anthostema} ; stbttede af 

 hvert Dækblad finde vi en Hanblomsterstand, der hos Calycopeplus 

 og Anthostema af Baillon angives at være en Kvast eller Svikkel 

 med Dækblade og af Wy dl er er tolket paa samme Maade hos 

 Euphorbia, uafhængigt af Undersogelsen af hine to Slægter. 

 Hver Hanblomst er tilleddet til sin Stilk, og bestaar for Resten 



andre uden Blomsterdække; endelig findes en Hunblomst, som 

 afslutter Hovedaksen, og som snart har, snart mangler Blom- 

 sterdække. 



Hvorfor gbr nu da Baillon Koppen hos Calycopeplus og 

 Anthostema til en Blomsterstand, men hos Euphorbia til en Blomst? 

 Hanblomsterstanden hos hine til en Svikkel, men hos denne til 

 en sammensat Støvdrager; den enhannede nogne Hanblomst hos 

 hin forste til en Blomst, men den fuldkommen lige Dannelse hos 

 denne til en Stovdrager eller egenlig blot et Smaablad af en 

 sammensat Stovdrager; Dækbladene hos hine til Dækblade, men 

 hos dm sidste til et Bæger? o. s. v. Hvorfor hedder det om 

 Calycopeplus: „eette plante n'appartient pas au genre Euphorbia 

 et elle doit constituer un type tout nouveaux dans la famille des 

 Euphorbiacées« (Recueil d'obs.), og om Anthostema: „C/est une 

 plante qui n'a rien de commun avec les Euphorbes et qui n'ap- 

 partient pas å la méme seetion qu'elles"? 



