﻿ikke tillægge dette en saa overordenlig Betydning. Vel er der 

 en slaaende Lighed mellem Udviklingsgangen i en almindelig 

 Blomst og i Koppen; men er Udviklingen af en Klase eller et 

 Aks ikke ogsaa ligesaa „centripete" som Koppens hos Vorte- 

 mælken? Jeg sér ikke i denne Udviklingsforskel tvingende Grund 

 til at skille Calycopeplus fra Euphorbia, da de ellers Punkt for 

 Punkt stemme i Bygningsplan. Og ligesaa med Anthostema. At 

 Bægeret hos Hanblomsten af denne udvikles „rapidement" og 

 forend den terminale Stovdrager, er jo meget godt at faa at 



samt at Vortemælkens mangle; men heller ikke mere. Hvis 

 disse havde havt Bæger, vilde dettes Udvikling maaske være 



hans citerede Figur 5 os ikke med Sikkerhed det Sagte; dertil 

 er det tegnede Udviklingstrin for gammelt; men forudsat nu, at 

 det virkelig er, som han siger, saa skulde vi dog ogsaa vide, 

 om ikke de Arter af Vortemælk, der have et stort Bæger, ud- 

 vikle dette paa selvsamme Maade. Men hvis der nu virkelig 

 skulde være Forskel mellem Vortemælken og Anthostema i denne 

 Henseende, kan jeg iffllge det, som jeg ovenfor har sagt, dog 

 ikke finde tilstrækkelig Grund til, at gore to himmelvidt for- 

 skellige Ting ud af de valk- eller bægerlignende Dannelser hos 



anlægges efter Stovvejen. 



Endnu skal blot bemærkes, at jeg, som jeg bor, er gaaet 

 ud fra den Forudsætning, at Baillons Iagttagelser ere rigtige; 

 men de ere anstillede paa Herbariumsmateriale saavel hvad Caly- 

 copeplus som Anthostema angaaer; og naar jeg erindrer Baillon s 

 ovenfor paaviste ubegribelige Fejltagelser i Undersogelsen af Vorte- 

 mælkens Udvikling, kunde jeg næsten fristes til at sporge: Gaar 

 det saadan med det gronne Træ, hvordan skal det da gaa med 

 det torre? En Udviklingshistorie kan være vanskelig nok og 

 uld af vildledende Elementer, naar den anstilles paa friske 



