﻿80 



storreAnlal Stovblade; dels have vi mange Planter, som normalt 

 have flere end to Stovsække (Gymnospermerne t. Ex.), dels kende 

 vi det samme Fænomen som Abnormitet hos Planter, hvis Stov- 

 dragere ere ærlige enkelte Stovblade*). Dette Forhold kunde 

 imidlertid virkelig have en storre Betydning, naar der var andre 

 stottende Sandsynligheder for, at Hanblomsterne virkelig vare 

 trehannede. Men det kan jeg ikke indse, at der er, og det er 

 urimeligt at ty til en saa kunstig Hypothese, naar en simplere 

 og naturligere Forklaringsmaade paatvinger sig. 



Rob. Brown udtaler sig ikke bestemt for Støvdragerens 

 Bladnatur, men det er dog aabenbart hans Mening, at den er 

 et Blad (se hans ovenfor S. 4 citerede Udtryk). Jussieu be- 

 rorer heller ikke dette Punkt, Wydler, Doll og Or s led**) 



ikke se; thi paa mangfoldige Punkter omtale de „étamines centrales 



au fond du périanlhe"; de beskrive Anthostema saaledes: „an- 

 drocée constitué par une seule étamine, . . . anthere terminale 

 ou subterminale"; Commia Lour. saaledes: „Fleur måle. Pas de 

 calice. Androcée formé d'une colonne centrale, qui porte å son 

 sommet une anthere rauitiloculaire (ou? plusieurs anthéres adnées 

 réunis, A. Juss.)«. Men intet Sted synes saa mærkelige Forhold 

 at opvække den mindste Forbavselse eller Betragtning hos dem. 



Man er altsaa ligesom gaaet udenom dette Sporgsmaal. Jeg 

 indser nu ikke andet end, at man paa Grund af Udviklingshi- 

 storien nodvendigvis maa tyde Stovdrageren i Vortemælkens 

 Blomst som en Aksedannelse. Man vil maaske indvende, 

 at den udvikler sig ganske som et Stovblad ellers, idet Stov- 

 knappen, Spidsen, uddannes forst og Stovtraaden senere; var 

 det en Akse, burde man se Stovtraaden uddannes forst og 

 Knappen sidst. Man kan hertil bemærke, at Schleidens 



