﻿97 



ægte Dækblade burde gore, at de, som Fig. 77 og 78, Tab. III, 

 vise, vise den storste Tilbojelighed til uden Orden at dele sig 

 i Flige og Lapper, ofte helt til Grunden, bliver jeg meget i Tvivl 

 om deres ægte Bladnatur. 



Jeg vil foretrække at sætte dem i Klasse med en Mængde 



som Trichom er, der udvikle sig paa morfologiske Grundorganers, 

 navnlig Blades eller Bladkredses Pladser, og paa en Maade blive 

 Ækvivalenter for disse. Herben horer t. Ex. Compositeernes Fnok. 



nærstaaende Familier, til Bladstillingsforholdene i selve Blomsten, 

 til de mangfoldige Monstrositeter, som ere iagttagne, maa antage 

 det for lige saa afgjort en Sag, at det ligger i Bygningsplanen 

 hos denne Familie at have Bæger, som det ligger i Irideernes 

 Bygningsplan at have seks Stovdragere, skbnt Ingen endnu har 

 sét Spor til de inderste tre af disse; materielt ere de ikke til- 

 stede, men ideelt sés de tydeligt og hævde deres Plads lige saa 

 godt, som om de virkelig havde været der. Men paa Bægerets 

 Plads staar hos Compositeerne Fnokken. I nogle Tilfælde træder 

 den op som fem udelte Skæl, der alternere med Kronbladene, 

 og man tror at se et virkeligt Bæger; i andre Tilfælde se vi fem 



let Overgang til de Tilfælde, hvor Bægerbladene helt opgive deres 

 Selvstændighed og utallige Trichomer uden Orden indtage Bæ- 

 gerets Plads. 



Et andet Analogon kan maaske findes i Avnerne og Dæk- 

 skællene paa Kurvlejet. I nogle Tilfælde kunne Kurvdækkets 

 Blade bestemt forfolges ind i Kurven som Stotteblade for Blom- 

 sterne og opstaa „deutlich fruher als die Bluthen selbst, oder 



