﻿Hunblomsten. At den stilkede Stovvej i Koppens Midte er 

 en Hunblomst folger efter det Foregaaende af sig selv. 



Hvad angaar dens Blomsterdække, da Onde vi hos nogle 

 Arter, som E. Lathyris , næppe Spor til nogen Valkdannelse 

 under Frugtkuden. Hos andre danner der sig der en Valk, som 

 kan være utydelig lappet eller lydelig 3—6 lappet. Kunths 

 Euphorbia calyculata har et „ovarium calyculo irregulariter tripar- 

 tito glabro eumque triplo superans* (Nov. Gen. et Spec. II); 

 tydeligt Blomsterdække findes efter Ad. Jussieu fremdeles hos 

 E. palustris, E. Peplis, E. cæspitosa, hos hvilken sidste det er 

 saa stort, at det naar halvt op paa Frugtknuden. Tages der- 

 næst Hensyn til Calycopeplus og Anthostema, da genfinde vi det 

 vel udviklet og med tydelige Lapper (seks hos den forste, tre 

 til fem (efter Bail Ion) hos den sidste). Jvfr. ogsaa ovenfor S. 5. 



Om dette Bægers Udvikling er ovenfor (S. 46 og 66) talt; 



Bæger, kunne vi ingensteds sætte Grænsen, men maa ogsaa be- 

 tragte de svage Valke hos vore almindelige Vortemælks-Arter 

 som Bægere. 



En lignende Bægerudvikling kunne vi ogsaa træffe andetsteds 

 (t. Ex. hos Valerianeæ*), Dipsacece**), Compositæ***) , Rubiaceæi). 



Om Bægerbladenes Stillingsforhold til Frugtbladene se Rob. 

 Brown (ovenfor citeret, S. 5) og B ai 1 1 o n s PI. I , Fig. 28 og 

 Fig. 34. 



Da Frugtbladenes Stillingsforhold mod Kopdækbladene oven- 

 for (S. 47 og S. 48) ere gennemgaaede, er dermed nu ogsaa 

 Stillingen af Hunblomstens Bæger angivet. 



*) Payer, Organ. S. 625, Buchenau, -Die Bluthenentwickelung einiger 



Dipsaceen, Valerianeen und Compositen.. 

 **) Payer, L c. S. 630, Buchenau 1. c. 

 •**) Payer, 1. c. S. 637, Buchenau, 1. c, Koehne, .l'ber Bluthenent- 



f) Pay er, l. c, S. 633. 



