﻿HO 



et, som mig synes, nodvendigt Suplement til Collins storre 

 Arbejde, forsaavidt som de oplyse og begrunde saadanne H a f 



altid have mine Undersøgelser givet det samme Resultat som 

 Collins. At jeg for at lose de Sporgsmaal, jeg onsker at 

 fremdrage, ogsaa har benyttet den foreliggende Litteratur, er vel 



de Resultater, hvortil jeg er kommen, dels ved egne Iagttagelser 

 og dels ved Litteraturens Hjælp. 



Det forste Sporgsmaal, til hvis Losning jeg skal prove at 

 give nogle Bidrag, er da: Naar forlade vore almindelige 

 Arter af haleliisePad der deres Vinterkvarterer, og naar 

 foregaaer deres Parring? 



Af Rana escuienta traf jeg i Aaret 1867 forste Gang voxne 

 Individer fremme den 5te Mai, og samme Aar saae jeg det 

 forste Par den 1ste Juni; bag Holte Kro ligger der en ret an- 

 seelig Torvemose, i hvilken Froerne paa denne Dag vare i livlig 

 Bevægelse; Parringen var imidlertid ojensynlig lige i sin Begyn- 

 delse paa denne Localitet, thi der var kun faa Par at see, hvor- 

 imod det mylrede med enlige Hanner, som med lydelig Kvækken 

 forlangte Bryllup snarest muligt. Der ligger saaledes en Tid af 

 mindst 27 Dage mellem disse Froers Fremkomst og deres Par- 

 ring i dette Aar. Skjondt denne Iagttagelse kun kan tjene til 

 at stadfæste den af Collin i hans Arbejde S. 286 udtalte 

 Sætning, at Parringen hos denne Art ikke foregaaer strax , efter 

 at Kjonnene have forladt Vinterkvartererne, men at den: „ . . • 

 kan vistnok gjennemsnitlig ansættes til Begyndelsen af Juni 

 Maaned, altsaa meget sent", har jeg dog ikke anseet det for over- 

 flødigt udtrykkelig at fremhæve den; thi Collin fremsætter 

 nok Theorien, men han giver ingen Begrundelse deraf hverken 

 fra egne Iagttagelser eller fra Litteraturen. Han nævner blot, at 



