﻿122 



som det efter disse Vidnesbyrd fra Litteraturen er, at der gives 

 Froer, som overvintre paa Bunden af Vandet, ligesaa sikkert er 

 det, at der gives andre Froer, som overvintre paa Land; thi 

 læser man videre hos Nilsson paa samme Sted, finder man: 



men att en stor del af samme art nedgråfva sig i jorden och 

 tillbringa der den kalla årstiden«. Og til Bevis paa denne Sæt- 

 nings Rigtighed anfores flere Facta. 



Er det nu givet, at Froerne snart overvintre paa Land, snart 

 i Vandet, bliver Sporgsmaalet : Gives der nogen bestemt Lov for, 

 hvilke Froer, der vælge det ene, og hvilke der vælge det andet 

 Opholdssted? Til Losningen af dette Sporgsmaal har Steen- 

 strup forst givet Noglen, idet han i de to tidligere anforte 

 Arbejder påaviser den store Kjonsforskjel hos disse Dyr og 

 hævder den ved Mærker, hentede baade fra det Ydre og det 

 Indre; ja han loser endog Sporgsmaalet med det Samme, idet- 

 mindste for R. oæyrrhinuss Vedkommende. Det fremgaaer nemlig 

 klart af Steenstrups Afhandling*), at Hannerne af R. oxyr- 

 rhinus overvintre paa Bunden al Damme med græsbevoxet Bund 

 og begynde deres Vaarfærd strax ved Isens Optoning, medens 

 Hunnerne overvintre under Trærodder paa Land og forst nogle 

 Dage senere begive sig til Vandene. For den anden Arts Ved- 

 kommende antyder Steenstrup vel den Mulighed, at ogsaa 

 Hunnerne kunde overvintre i Vandet, men han erklærer tillige, 

 at han ikke har tilstrækkelige Iagttagelser til med Bestemthed 

 at afgjore det; og det er netop om denne Art, jeg nu skal an- 

 fore et Par Iagttagelser. 



Den 24de Marts 1869 tomles en stor Grav i Nærheden af 

 Roskilde. Den havde i Vinterens Lob havt en Vandstand af et 

 Par Alens Dybde, og da Vandet nu ved Hjælp af en saakaldt 



