﻿230 



Sider. Regelmæsigsl er Forholdet endnu i Armenes indre Del, 



vilde det, kunde regne endnu en fjerde Række med til de regel- 

 mæsige Rækker af Randpaxiller. Madreporpladen (tæt ved den ene 



vanlig udfylde den hele Plads mellem Armkanten og de smaae 

 Plader, der danne Fodgangenes Rande (Adambulakralpladerne), 

 ere tæt beklædte med en dobbelt Række af skælagtige Papiller 

 (den ydre, aborale, Række af disse er altid storre end den indre, 

 adorale) foruden de meget fine Papiller, som indfatle disse 

 Pladers mod hinanden vendende Rande. Mellem hine Skælpa- 

 piller og Randpiggene er der næsten fuldstændige Overgange, 

 under alle Omstændigheder ikke megen Forskjel. Randpiggene 

 ere korte og flade og stillede i to Rækker, der dog staae meget 



hver Randplade, og ere ikke længere end at de, lagte ned, kun 

 ville naae hen til den næste i Rækken; i den overste er der i 

 Almindelighed to paa hver Plade, men de ere endnu mindre ud- 

 viklede end i den underste Række. Nærmest Fodderne findes 

 paa hver Smaaplade forst en krum sammentrykt Pig, derefter en 

 næsten lige og fladtrykt og endelig, i tredie Række, en temmelig 

 stor, bred og flad Papil; de udenfor disse cgenlige Ambulakral- 

 pigge stillede Smaapapiller slutte sig i Formen til dem, der be- 

 klæde Armbugpladerne (Bugrandpladerne). Ved hver fremsprin- 

 gende Mundvinkel findes 4—6 til Mundpigge omdannede lancet- 

 dannede Ambulakralpigge. Ojevorten i Armenes Spidse er, som 

 sædvanlig hos Luidierne, meget udviklet; paa Siderne er den be- 

 klædt med Korn; paa dens Endeflade ses i Midten en blod kegle- 

 dannet Papil, ved dennes Grund en Kreds af smaae Korn og 



pigge. Storrelse: Armradien 70—75 Mm., Skivens Tverroaal 

 mellem to Armvinkler 24—26 Mm. 



En umiddelbar Sammenligning med L. clathrata vil vise, at 

 den nye Art fra Vestsiden vel kan betragtes som den ostlige Arts 



