141 
bage til saadan Aarsag; de ses jo hos Fugle fra December saavel 
som Juni"). Flest Stokænder med Pletter ses, efter den Erfaring jeg 
hidtil har gjort, her i Landet i November, December Maaned, og som 
før sagt, det er maaske Gæster hos os fra nordligere Egne. — Vel 
udpræget i denne Retning 'er saaledes, foruden den afbildede Fugl 
Thisted Omegn 73/3 1904, Tavle I Fig. 4, Hannen i Zoologisk 
Museum fra Læsø Rende Fyrskib ?%/11 1894; den er i Efteraars- 
dragt med åne graa Fjerrande paa de brune Fjer og tydelige smaa 
sorte Pletter paa den nederste Tredjedel af Brystskjoldet, der ogsaa 
løber lidt spidst ned paa Brystet; Vatringen nærmer sig noget til 
grønlandsk; men i Størrelse er Fuglen ganske dansk. 
En Stokand med saa tydelig Pletning, at den kunde staa ved 
Siden af en nogenlunde udpræget grønlandsk, har jeg aldrig set 
blandt de mange Hundreder, som jeg i Løbet af de sidste to, "tre 
Aar har gennemset i københavnske Vildtkældere og andetsteds. 
Hannen fra China i Zoologisk Museum er ganske som en dansk, 
medens Vancouver-Fuglen i Udseende nærmest kan sammenlignes 
med Hannen fra Læsø Rende Fyrskib; den har ikke faa tydelige 
Plettér i det brune Brystskjold, og stor er den jo. (Jfr. Maal.) 
Hvad der gælder om den unge grønlandske Han i Sammenlig- 
ning med den danske, er i 'alt væsentligt allerede foran anført. 
Noget sikkert om Næb- og Benfarve kan ikke siges, da kun 
tørrede Skind have foreligget fra Grønland. 
Hunner. 
Som nævnt findes i Zoologisk Museum 4 Hunner, to voxne 
og to yngre; sidstnævnte ere behandledede senere under Afsnittet 
unge Hunner. | 
1. Grønland, uden Dato og Lokalitet. Det er en udfarvet 
Hun med stærkt plettet Underside; en underlig blegbrun Farve har 
den og staar i den Henseende paa Overgangen til danske, med 
hvilke den dog aldrig kunde forvexles. (Fig. 3 Tavle II og III). 
- 1) Bemærk ogsaa Tillæg pag. 147. 
