237 
Ogsaa ved det nordlige- Norge forekommer Raja fyllae, thi i 
Aaret 1900 toges: den af ,,Michael Sars"" N. V. f. Magerø i Fin- 
marken, hvor Dybden var 150 Fv. (3 Ekspl., 160—255 Mm.)"). 
S. for Beeren Eiland, paa 72? 34' N.B. 17? 20'Ø.L., tog en 
russisk Ekspedition i 1899 et meget ungt Eksemplar (99 Mm.); 
Dybden var 385 Meter?). 
NV. for Beeren Eiland fik - den tyske Olga-Ekspedition et 
Eksemplar, en 465 Mm. lang Han, paa Langline sat i en Dybde 
af 400 MeterZ). 
Endelig er den tagen såa langt Nord paa som ved Vest- 
Spitsbergen, nemlig i Mundingen 'af Isefjord, hvor den svenske 
Kolthoff-Ekspedition 1900 fangede den i en Dybde af 350 Meter”). 
Idet Collett resumerer disse Forekomster, skriver han (1. c. 
1903, p. 7) følgende: ,,Raja fyllae bebor Ishavet fra Grønlands 
Vestkyst af indtil Havet udenfor Murman-Kysten i Øst". Hertil 
maa dog bemærkes, at R. fyllae hidtil: kun er funden i Polarhavets 
»Varme Area"; allevegne hvor Temperaturen paa Fangststedet er 
maalt, ligger den over 0% C. (3? C. og derover), og selv Plateauet 
langs Spitsbergens Vestkyst bades i den Dybde, hvori Raja fyllae 
er tagen der, af varmt Atlanterhavsvand 5). 
At Sammenhængen imellem den grønlandske og den evropæiske 
Bestand af Raja fyllae ikke skal søges oppe i' Ishavet, men påa 
sydligere Bredegrader, have vi nylig faaet om ikke Vished, saa 
dog Sandsynlighed for ved ,,Thor"s Undersøgelser. Dr. Johs. 
") R. Collett i Arch. f. Math. og Naturvidenskab, Bd. XXV, Nr. 2, 
1903, p.3. 
»P 
7) Knipowitsch 1.c. 1901, p. 82. 
7) Fauna Arctica, II, 1; 1901. Die Fische von E. Ehrenbaum, p. 143. 
1) E. Lønnberg i Revue internat. de péche et de. pisciculture, vol. II, 
No. 4, 1900, p. 12. 
3) At Collett betragter R. fyllae som en Ishavs-Rokke, ligger maaske 
tildels i en Misforstaaelse: Lokaliteten paa 72? 34' N.B. 179 20'Ø. L. 
henlægges nemlig til ,Havet midt imellem Jan Mayn og Finmarken", i 
Oversigten over Udbredelsen er Danmarks Strædet ikke kommet med 
