24 
angaar, følge Søfaunaen; at man ikke oftere finder dem i Søerne, 
end Tilfældet er, antager jeg, beror paa den kortere Levetid!), "de 
have erhvervet ved Tilpasningen til Pytlivet, da denne kræver en 
hurtigere og intensere Opvarmning af Vandet, end der bydes dem 
i Søerne, forat de skulle naa til den fulde Størrelse og Forplant- 
ningsevne. 
Søfaunaen optræder dels i Søer, dels i Damme, Kær og 
Moser, med andre Ord paa Steder, hvor Vandet normalt ikke tørrer 
bort i Sommerens Løb. 
Nogle Fortegnelser over Arterne paa de forskellige Lokaliteter 
give bedst et Begreb om Faunaens Udseende. 
1. Søndersø med Lillesø. Rig Bredvegetation, især Hydrocharis, 
Stratiotes, Elodea og Juncus. 
Macrostoma hystriæ. Bothromesostoma personatum. 
Stenostoma leucops. Bothromesostoma Essenii. 
Microstoma lineare. Bothromesostoma lineata. 
Microstoma caudatum. Gyrator notops. 
Typhloplana viridis. Vortex helluo. 
Castrada Hofmanni. Vortex seædentatus. 
Strongylostoma radiata?). Castrella serotina. 
Mesostoma tetragonum. Derostoma typhlops. 
Mesostoma Ehrenbergii. 
2. Årresø. Damme ved Bredden, kommunicerende med Søen. Vege- 
tation især Nuphar, Nymphæa, Hydrocharis, Stratiotes og Alger. 
Macrostoma. hystriæ. Mesostoma tetragonum. 
Microstoma caudatum. Mesostoma productum. 
Ehynchomesostoma rostratum?).  Mesostoma lingua. 
Castrada armata. Bothromesostoma personatum. 
Castrada viridis. Bothromesøstoma Essenii. 
Mesostoma Ehrenbergii, Gyrator notops. 
1) Søfaunaens Arter leve betydeligt længere. 
”y Baade Sø- og Bredform. 
2?) Faa og smaa Individer. 
