i 
i 
å 
i 
| 
; 
i 
| 
bh 
==) 
É 
"å 
fe 
35 
til Bresslaus Meddelelse om, at isolerede Sommerdyr alligevel 
producere Hvileæg, til Trods for at en Befrugtning ved copulation 
er udelukket; jeg antager nemlig, at Forfatteren mener udviklings- 
dygtige Æg. Det er jo dog et gammelkendt Fænomen (Schultze 
1851, pag. 32), som jeg ogsaa selv har iagttaget, at isolerede Dyr 
(f. Eks. Opistoma pallidum) producere Æg, som, det viser Klæk- 
ningsforsøg, imidlertid ikke ere udviklingsdygtige, altsaa kun en 
pathologisk Dannelse. Vil man søge efter den dybere Aarsag til 
Subitanæggenes Forekomst, saa troer jeg, man griber rigtigt, naar 
Vandtemperaturen sættes som primus motor; man maa erindre, at 
Damme og Søer om Foraaret opvarmes langsomt, dette hæmmer 
Kønsorganernes Udvikling, og Artens Bestræbelser forat hindre 
en Uddøen har da fremkaldt den provisoriske Ægform.  Antager 
man denne simple, ukomplicerede Faktor som Aarsag, saa faar man 
tillige den skønneste Forklaring, man kan ønske sig, paa at Som- 
merdyrene ikke producere Subitanæg; den højere Temperatur frem- 
skynder simpelthen Kønsorganernes Vækst, og Æggene blive da 
normale Hvileæg; det maa nemlig erindres, at Forskellen egentlig 
kun er større Blommeindhold og tykkere Skal. Man behøver saa 
ikke at gribe til. saa komplicerede Forklaringer som Bresslau 
(p. 137) (citeret Pag. 33). 
III. Saltvandsformernes vertikale Udbredelse. 
Det første og eneste Arbejde, der behandler de rhabdocøle 
Turbellariers Udbredelse i danske Farvande, er Ørsteds grundlæg- 
gende Bog ,,De Regionibus marinis" (18443). Heri omtales 
forskellige Arter"), alle hørende til det inderste Kystbælte ,,.Begio 
Trochoideorum", der strækker sig fra Bredden til en Dybde af 
7—8 Favne?”) (Orgyias). 
7) Som genkendelige kunne nævnes Macrorhynchus croceus og Con- 
vol: wvoluta, samt nogle Alloicøler, der dog falde like dette 
Arbejdes mn 
”) Den græske Maalbetegnelse «Orgyia» er noget mindre end en Favn, 
nemlig ca. 60 Tommer. Strængt taget er Selje ” Ørsted altsaa 
35—40 Fod. 
"3% 
