166 
einfachste Fall der Griffelbildung findet sich bei monomeren Frucht- 
knoten, wo der Griffel gebildet wird aus der iber den Loculartheil 
des Carpells verlångerten, an den Råndern involuten oder zusammen- 
gewachsenen Spitze des Fruchtblattes, dergestalt, dass in seinem 
imneren Raume entweder eine hohle Rinne oder eine vollståndig 
geschlossene Råhre (Canal) gebildet wird. (Ranunculaceen)". Sachs!) 
siger: ,,Obgleich der Stylus aus dem Scheitel des jungen Carpells 
entsteht"; Engler?) skriver: ,,Der oberste,. die Spitze des Frb. 
einnehmende, mit kleinen, papillenformigen Zellen besetzte, håufig 
eine siisze oder klebrige Fliissigkeit aussondernde Teil ist die Narbe 
(Stigma), der darunter befindliche, fadenfårmige der Griffel (Stylus);" 
det vil føre for vidt at anføre flere Citater; det anførte viser den 
almindelige Opfattelse af Griffelens morfologiske Natur: den er en 
Frugtbladspids. 
Denne Opfattelse gåres ogsaa gældende i alle ældre Lære- og 
Haandbøger lige fra St. Hilaires Morphologie végétale (1841, 
p. 519) til senere Tiders, saasom Duchartres, Grays, 
Reinkes 0. a. 
I Misdannelsestilfælde se vi ligeledes, at Griffel og Støvfang 
udgåre Spidsen af det omdannede Frugtblad [efr.. Delphinium- 
antholyser hos CramerZ)]; men dette fremgaar ogsaa med største 
Tydelighed af en Mængde forskellige, udviklingshistoriske Skildringer, 
saa vel af apocarpe som af syn- og paracarpe Støvveje. Et meget 
rigt: Udvalg af Figurer fremfører saaledes Payer?) for os [cfr. 
tab. 61, figg. 14, 16, 17, 19 (Ficus Carica); figg. 30—36 
(Cannabis); tab. 90, figg. 7, 8, 10, 13 (CAloranthus); tab. 100, 
figg. 10—18 (Geum); tab. 103, figg. 23, 45—48 (Poterium); 
"tab. 52, figg. 27, 28, 30, 32, 34 (Epimedium) 0. m. a.]; Bornet?), 
som har undersøgt Phucagrostis [tab. 9, figg. 8, 11, 15, 201, 
7) Die natirl. Pfianzenfamilien, Bd. II, Abth. 1; p- 156: 
" ) Bildungsabweichungen, I; 1864; f. ex. tab. X, figg. 8 og 9. 
") Organogénie de la fleur, 1857. 
5) Annales des sc. nat., Viéme série, vol. I; 1864. 
