168 
men han har blot ikke bemærket og omtaler som Følge heraf heller 
ikke den ejendommelige Griffeldannelse. Arthur Meyer!) kan 
dernæst anføres; han har givet Ranunculus-Støvvejens Ontogenese 
i sin store, farmakognostiske Lærebog, hvor man ganske vist ikke 
skulde finde paa at søge sligt, og af hvilken Grund hans Frem- 
stilling synes at være undgaaet senere Forskereg Opmærksomhed ; 
herved har han baade opdaget, at Griffelen er en Nydannelse, som 
ikke udgøres af Frugtbladets Spids, samt at der hos Ranunculus, 
ligesom vi saa hos Sciaphila, bliver en lille Aabning tilbage mellem 
Karpelspidsen og Saalen; denne Aabning kalder han ,,Fachmiindung", 
og han finder en ganske lignende hos Malva og Foeniculum. Paa 
udviklede Støvveje er denne »Fachmiindung'" "aldeles sammenklemt 
og næsten ikke til at opdage. Som den tredje Forfatter, der hos 
Ranunculaceer har iagttaget det Samme, som jeg hos Sciaphila, 
maa, nævnes Lonay?); han kender ikke A. Meyers Studier, men 
kommer ved sine egne Undersøgelser ganske uafhængig af ham til 
det samme Resultat; han har særlig studeret Ovariets' Udvikling 
hos. Ranunculus -arvensis og Thalietrum Flavum. [efr. Tab. I, figg. 
log 2; tab. II, fig. 17; forøvrigt se hans. tab. Vi sfig-07 13; dab AVL 
fig. 235; tab. XVII, fg. 264]; den lille, sammenklemte  ,,Fach- 
miindung" betegner han med den Baillonske Benævnelse ,,Akropyle", 
et: Udtryk?), som. ikke synes kendt i den nyere Morfologi, men 
og: Passiflora; hos" Arter af denne sidste Slægt er Akropylen ofte 
Papilløs som et Støvfang, ja han har endog set Pollenkorn afsatte der, 
Som spirede; ,,ayant un jour vu un pied de Passiflora eoerulea tout 
fru; 
at Pollen ur lø: sommat HR qvalke )Sbt lb NLP entrdln its dda lb. 
TI paråit que cette Ppratique est connue'de longtemps des jardiniers ..." 
