110 
en hurtigt fordampende æterisk Olje, og det kommer fra Kirtler, 
der oftest udmunder i Bunden af større Gruber. Mellem Kirtel- 
aabningerne sidder ejendommelige Haarsamlinger, og ved at tage 
disse i Munden pirrer Myrerne Kirtlerne til at afgive Sekretet, hvis 
behagelige Virkning muligvis er af stimulerende Art”). ; 
Det vedvarende Liv under de afvigende Forhold i et Myrebo 
har givet en Mængde myrmekofile Dyrs Bygning et særligt Præg, 
der snart kan vise sig i degenerative Karakterer som Blindhed 
(Claviger) eller Vingeløshed (Ænigmatias blattoides Mein.)”) eller 
Reduktion af Palperne (Aleocharinslægten Lomechusa, der fodres af 
Myrerne og ikke selv skal vrage og vælge Føden), snart i ualmindelig 
stærk Udvikling af bestemte Organer, navnlig af Følehornene eller 
af Fedtlegemet i Bagkroppen (med E. Wasmann's Udtryk: Physo- 
gastri) og snart endelig i Fremkomst af Nydannelser som særlige Kirtler 
og mærkelige Trichomer. — Men da Myrmekofilerne ligesom Hule- 
dyrene maa betragtes som oprindelig indvandrede, og Indvandringen 
naturligvis ikke har fundet Sted samtidig, kan Tilpasningen alene 
af den Grund ikke -være lige langt fremskreden. Og hertil kommer 
desuden, at Dyrenes forskellige Natur og dermed følgende Levevis 
i Boet medfører ulige stærke og uensartede Omdannelser. 
Det er derfor ikke alene for den specielle Biolog og Faunist, 
Studiet af de myrmekofile Forhold har stor Interesse”), men ogsaa 
for den, der dyrker komparativ Morfologi og Systematik. 
Wasmann nævner — i Aaret 1904 — over 1250 højst for- 
skellige myrmekofile Arthropoder; men blandt dem er der i Vir- 
keligheden kun en eneste større Familje, Coleopterfamiljen Paussidæ, 
7) E. sengen: Die Myrmekophilen und Termitophilen (Compte Rendu 
es du 3me congrés international de Zoologie, Leyde, 1895; 
mig snes 
ig Pr. Meinert: Ænigmatias blattoides (Entomologiske Meddelelser I. R., 
Il. Bd. 1890). 
?”) Cfr.: Joh. P. Johansen: Om Undersøgelser af Myretuer samt For- 
tegnelse over de i Danmark fundne saakaldte myrmecophile Biller 
:(Entom. Medd., II. Række, Il. Bd, 1904, pg. 217—265). 
