159 
kommer i Jylland, har væltet -Træerne, nogle Steder enkeltvis, paa 
andre Steder i Hobetal; de er væltede over mod Øst, og Rodvævet er 
bleven revet med op. Herved dannedes en flad Fordybning mod V. 
Den øverste Jord under Rødderne, Blysandet, er herved kommen 
til at ligge mod Øst, den Del af Rødsandet, som fulgte med, mod V. 
Rester af Blysandet, som'ikke fulgte med Rødderne, blev liggende 
paa sin Plads over det urørte Rødsand mod Vest. Træets Ved er 
selvfølgelig bleven borttaget, men man har ikke brudt sig om 
Rødderne. I Tidens Løb raadnede de bort. Jorden sank stille og 
regelmæssig sammen; Vinden glattede efter paa Overside og Kanter, 
og saa kom Lyngen og bredte sit Tæppe over det hele. 
SIAØ PE ER ar 
RE ER Sad Es 7 x 
KRELSERR DL Res ES SK xx 
SES -73 
MER SRER Kar N dsand " aller 
4 Va « ' sg KR 
sm 8 g å JEg xx & ? 
x 2 SES ER 
ax E E 
xx 
x 
x 
KÆR 
Rn 
£ 
2” 
nx Å 
 Sn x 
kk 
R.A . 
t! 
Fig. 2. (Skizze.) 
Løsningen er saa simpel og lige til, at den, en Gang fremsat, 
næppe kan omtvistes. Træerne væltede paa deres Rod. Rod- 
vælter og ikke Gravhøje var altsaa de mærkelige Højninge. Men 
omend Arkæologen saaledes saa en Forventning blive skuffet, synes 
der at være kommet et og andet frem, som kunde have nogen 
Betydning i anden Retning"). Paa alle de forannævnte Punkter, 
især ved Albæk, er Højningene af samme Årt. 
1) ;Rodvælter" er nævnte hos flere af de Forfattere, som tidligere har 
behandlet Spørgsmaalet om Fortidsskovene i Vendsyssel, saaledes hos 
Dalgas (Om Fortidens Skove), R. Mejborg (Danske Bøndergaarde) 
og A. P. Gaardboe (Fortidsminder fra Vendsyssel). Hos ingen af 
disse findes dog nogen Redegørelse for Fænomenets Oprindelse eller 
Udbredelse. Kun hos Gaardboe hedder det: ,,Rodvælter", Huller med 
