Ordet Scaldicetus er urigtig dannet, caretti er et barbarisk Hyldnings- 
navn, og Scaldicetus caretti er opstillet i 1867, medens Hoplocetus 
curvidens stammer fra 18348—52; Artens Navn maa enten blive 
Hoplocetus curvidens eller maaske et af de andre Navne, der synes 
endnu tidligere at være givne den. — Et nyt dansk Fund af 
Hoplocetus curvidens er kommet for Dagen: en Del Tænder, de 
fleste meget mangelfulde, fundne i øvremiocænt Glimmer-Ler ved 
Skjærum Mølle, omtrent 2 Mil Vest for Holstebro, i 1839 indsendte 
af Apotheker Zahrtmann til Mineralogisk Museum. Tænderne ere 
noget mindre end hos den tidligere omtalte Hoplocetus, fra Odderup, 
men ellers af samme Præg. 
I 1907 og 1908 ere to Arter Hvaler blevne at føje til For- 
tegnelsen over vore tertiære Dyr. Til Art kunne de vel ikke be- 
stemmes; men de ere at henføre til Slægterne Presiocetus og 
Sqvalodon. 
Plesiocetus sp. 
Af Plesiocetus, Navnet taget i omfattende Betydning, er der 
i Sommeren 1908 fundet nogle sammenhørende Dele af et Skelet 
i miocænt Glimmer-Ler ved Odderup Teglværk, omtrent 1 Mil S. Ø. 
for Tarm, det Sted, hvorfra ogsaa vor første Hoplocetus stammer. 
Knoglerne tilhøre Mineralogisk Museum; Docent J. P. J. Ravn har 
overbragt dem til Zoologisk Museum til Bestemmelse. 
Levningerne ere: den bageste Del af en Hjernekasse, om- 
fattende Basioccipitale, Eæoccipitalia, Sphenoideum posterius, en 
Del af Sqvama med noget af Processus zygomaticus paa begge 
Sider, højre og venstre Pars mastoidea, højre Tympanicum fast- 
siddende og venstre Tympanicum løst, lidt af Grunden af højre 
Pterygoideum; tre sammenhørende Stykker af Midten af venstre 
Underkjæbe og et Par Splinter af vistnok samme Underkjæbe; flere 
Kroppe af Ryghvirvler, enkelte af dem med lidt af Grunden af 
Buerne, alle uden Endestykker; nogle ubestemmelige Knoglestumper. 
Kuoglerne ere for største Delen i ret god Stand, faste, af Farve 
mørkebrune, alle gjennemtrængte af Gibskrystaller, der især fylde 
Revner i Knoglerne. Hjernekassen er dog ret stærkt fortrykt, 
